7437001AEZHLL3UEX093 2025-01-01 2025-12-31 7437001AEZHLL3UEX093 2024-01-01 2024-12-31 7437001AEZHLL3UEX093 2025-12-31 7437001AEZHLL3UEX093 2024-12-31 7437001AEZHLL3UEX093 2023-12-31 7437001AEZHLL3UEX093 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437001AEZHLL3UEX093 2024-12-31 terveyst:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 7437001AEZHLL3UEX093 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437001AEZHLL3UEX093 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares 7437001AEZHLL3UEX093 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437001AEZHLL3UEX093 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437001AEZHLL3UEX093 2025-01-01 2025-12-31 terveyst:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 7437001AEZHLL3UEX093 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437001AEZHLL3UEX093 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437001AEZHLL3UEX093 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437001AEZHLL3UEX093 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437001AEZHLL3UEX093 2025-12-31 terveyst:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 7437001AEZHLL3UEX093 2025-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437001AEZHLL3UEX093 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437001AEZHLL3UEX093 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437001AEZHLL3UEX093 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437001AEZHLL3UEX093 2023-12-31 terveyst:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 7437001AEZHLL3UEX093 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437001AEZHLL3UEX093 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437001AEZHLL3UEX093 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 7437001AEZHLL3UEX093 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 7437001AEZHLL3UEX093 2024-01-01 2024-12-31 terveyst:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 7437001AEZHLL3UEX093 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 7437001AEZHLL3UEX093 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 7437001AEZHLL3UEX093 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember
Hallituksen
toimintakertomus
ja tilinpäätös
2 Hallituksen toimintakertomus
23 Kestävyysraportti
115 Tilinpäätös
166 Tilintarkastuskertomus
170 Kestävyysraportin varmennuskertomus
1
Hallituksen
toimintakertomus
3 Toimintaympäristö
4 Tulosohjeistus vuodelle 2026
4 Keskipitkän aikavälin taloudelliset tavoitteet
5 Avainluvut
6 Taloudellinen kehitys
7 Kausivaihtelu ja arkipäivien lukumäärän vaikutus
8 Investoinnit ja yrityskaupat
8 Aineettomat voimavarat ja kehittämismenot
8 Henkilöstö
8 Raportoitavat segmentit
9 Terveydenhuollon palvelut
10 Portfolioliiketoiminnot
11 Ruotsi
12 Osake ja osakkeenomistajat
14 Osinkopolitiikka ja hallituksen esitys
varojenjaosta tilikaudelta 2025
14 Varsinaisen yhtiökokouksen 2025 ja hallituksen
järjestäytymiskokouksen päätöksiä
14 Muutokset johdossa
15 Hallinnointi
15 Tilikauden päättymisen jälkeiset tapahtumat
15 Merkittävimmät riskit ja epävarmuustekijät
16 Yhtiökokous vuonna 2026
17 Taloudellista kehitystä kuvaavien tunnuslukujen
ja vaihtoehtoisten tunnuslukujen laskentakaavat
23 Kestävyysraportti
2
Hallituksen toimintakertomus
Toimintaympäristö
Terveydenhuollon palvelut
Suomen terveydenhuollon palveluiden kysyntä oli vuonna 2025
pääosin vahvaa, vaikkakin kehityksessä nähtiin vaihtelua vuoden
aikana. Ensimmäisellä vuosipuoliskolla palveluiden käyttöä tuki
normaalia korkeampi ylähengitystieinfektioiden esiintyvyys, vahva
vakuutusasiakaskysyntä sekä kuluttaja-asiakkaiden hieman piristynyt
kysyntä. Vuoden kolmannella ja neljännellä neljänneksellä kokonaiskysyntä
heikkeni vertailukaudesta, mikä johtui erityisesti matalammasta
ylähengitystieinfektioiden esiintyvyydestä sekä työterveyspalveluiden
kysynnän vaimeasta kehityksestä. Yritysten varovaisuus epävarmassa
taloudellisessa ympäristössä näkyi rajatummassa palveluiden käytössä
ja sopimuskattavuudessa, ja Suomen työllisyystilanteen heikkeneminen
vaikutti työterveyspalveluiden kysyntään vuoden jälkipuoliskolla.
Vakuutusasiakkaiden kysyntä säilyi kuitenkin vahvana koko vuoden ajan.
Palveluntarjonta ja varausasteet pysyivät niin ikään koko vuoden ajan
hyvällä tasolla.
Syyskuussa käynnistynyt 65 vuotta täyttäneiden valinnanvapauskokeilu
käynnistyi aktiivisesti ja toi lisävolyymia palveluihin loppuvuonna.
Portfolioliiketoiminnot
Suomen julkisrahoitteisen terveydenhuollon markkinatilanne oli
vuonna 2025 edelleen varovainen hyvinvointialueiden keskittyessä
kustannussäästöihin. Vuoden aikana markkinalla nähtiin pääasiassa
esimerkiksi digitaalisten palvelujen kilpailutuksia, mutta loppuvuotta
kohti oli nähtävissä kasvavia signaaleja kysynnän avautumisesta. Vuoden
toisella puoliskolla markkinalla käynnistyi myös joitakin laajempia
kumppanuuskilpailutuksia, ja hyvinvointialueiden kiinnostus erilaisten
palvelukokonaisuuksien hankintaan yksityiseltä sektorilta vahvistui.
Markkinan epävarmuus heijastui erityisesti henkilöstövuokrauspalveluiden
kysyntään, joka heikkeni alkuvuodesta ja pysyi vaimeana koko vuoden ajan.
Sen sijaan kuluttajille suunnatuissa palveluissa suunterveyden palveluiden
kysyntä vahvistui selvästi, ja kasvu jatkui tasaisena vuoden lopulle saakka.
Ruotsi
Ruotsissa makrotalouden heikkous sekä korkea työttömyys painoivat
kysyntää koko vuoden ajan. Yritysterveyden palveluiden kysyntä säilyi
tyydyttävällä tasolla, eikä odotettua elpymistä vielä nähty. Organisaatioiden
johtamisen palveluiden ja haitallisen käytön kuntoutuspalveluiden kysyntä
oli selvästi vertailukautta heikompaa.
Terveydenhuollon ammattilaismarkkinat Suomessa
Terveydenhuollon ammattilaisten saatavuus oli koko vuoden hyvällä tasolla
ja Terveystalon tarjonta niin ikään vahva.
Yksityisen terveydenhuollon hoitajia koskevan voimassa olevan
työehtosopimuksen mukaisesti palkkoja korotettiin 1.9.2025 alkaen
2,5 prosentin yleis- ja taulukkopalkkakorotuksella. Yksityisen
sosiaalipalvelualan palkkoja korotettiin puolestaan 1.8.2025 alkaen
1,0 prosentin yleis- ja taulukkopalkkakorotuksella sekä 0,7 prosentin
paikallisella erällä. Lisäksi YSOSTES:n (Yksityisen sosiaalipalvelualan
työehtosopimuksen) vähimmäispalkkoja korotettiin 1,0–1,2 prosenttia
palkkaryhmästä riippuen. Suurin osa Terveystalossa toimivista lääkäreistä on
yksityisiä ammatinharjoittajia, jotka eivät ole palkkasuhteessa yhtiöön.
Regulaatioympäristö ja hoitojonot Suomessa
Kesällä 2023 julkaistu hallitusohjelma pyrkii lisäämään yksityisen ja
julkisen terveydenhuollon yhteistyötä palvelujärjestelmän vaikuttavuuden
ja kustannustehokkuuden parantamiseksi. Hallitus on toteuttanut
ohjelmaansa muun muassa korottamalla Kela-korvauksia 1.1.2024 alkaen
(https://www.kela.fi/sairaanhoito). Lisäksi hedelmöityshoidot palautettiin
korvattaviksi ja korvauksia korotettiin aiemmasta tasosta. Silmätautien
erikoislääkärien, gynekologien, hammashoidon ja mielenterveyspalvelujen
korvauksia uudistettiin ja korotettiin. Myös fysioterapian ja
suuhygienistikäyntien korvauksia kehitettiin. Muutokset tulivat voimaan
1.5.2025.
65 vuotta täyttäneitä koskeva valinnanvapauskokeilu käynnistyi
syyskuussa 2025. Kokeilu on uudenlainen tapa hyödyntää Kela-korvauksia.
Sen tavoitteena on muun muassa nopeuttaa 65 vuotta täyttäneiden pääsyä
hoitoon. Valinnanvapauskokeilussa 65 vuotta täyttäneet voivat asioida
valitsemallaan, kokeilussa mukana olevalla yksityisellä yleislääkärillä
julkisen terveydenhuollon asiakasmaksun hinnalla. Kelan arvion mukaan
valinannanvapauskokeilu voisi pitää sisällään noin miljoona asiakaskäyntiä.
Huhtikuun 2025 puoliväliriihessä hallitus päätti käynnistää myös hoidon
jatkuvuuteen ja omalääkärimalliin liittyvän kokeilun. Kokonaisuudessaan
3
hallituskauden aikana kaikkiin edellä mainittuihin uudistuksiin on
suunniteltu käytettävän noin 500 miljoonaa euroa, josta valtion
rahoitusosuus on 335 miljoonaa. Korvausten uudelleen kohdentamisella
hallitus pyrkii edistämään palvelujen saatavuutta ja valinnanvapautta.
Hallitus on purkanut ja aikoo vielä purkaa myös muita hyvinvointialueiden
lainsäädännöllisiä esteitä yksityisten palveluntuottajien hyödyntämiseksi.
Hallitusohjelman toimenpiteiden arvioidaan tukevan yksityisen
palvelutuotannon kysynnän kasvua ja tuovan uusia mahdollisuuksia
julkisrahoitteisten, yksityisesti tuotettujen palveluiden toteuttamiseen.
Julkisen sektorin hoitojonot ovat edelleen pitkiä: marraskuun 2025
lopussa kiireettömään erikoissairaanhoitoon odotti noin 143 200
potilasta, joista noin 19 500 oli jonottanut yli puoli vuotta. Sosiaali- ja
terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on määrännyt sakkojen uhalla
yhdeksän hyvinvointialuetta ja HUS-yhtymän saattamaan kiireettömään
erikoissairaanhoitoon pääsyn lainmukaiseksi 30.4.2026 mennessä. Vuoden
2025 alussa perusterveydenhuollon hoitoon pääsyn enimmäisaikoja
pidennettiin, eli hoitotakuuta väljennettiin. Perusterveydenhuollon
avosairaanhoidossa hoitotakuu on nyt 3 kuukautta ja suun
terveydenhuollossa 6 kuukautta. Myös lääkärien ja hammaslääkärien
sekä erikoishammaslääkärien jatkokäyntien toteutumisen enimmäisajat
pitenivät. Vuoden 2025 alussa terveydenhuoltolakia muutettiin siten,
että julkiset palvelujen järjestäjät, kuten hyvinvointialueet, voivat hankkia
yksityisiltä leikkaustoimintaa aiempaa laajemmin.
Tulosohjeistus vuodelle 2026
Terveystalo arvioi vuoden 2026 oikaistun liikevoiton (EBIT) olevan 135–165
miljoonaa euroa (2025: 156,3 miljoonaa euroa).
Arviot perustuvat vähitellen parantuvaan kysyntäympäristöön.
Ylähengitystieinfektioiden esiintyvyyden odotetaan pysyvän matalana
vuoden ensimmäisellä puoliskolla ja palaavan pitkän aikavälin keskiarvoon
toisella puoliskolla. Vuoden ensimmäisellä puoliskolla kannattavuuden
arvioidaan jäävän alle vuoden 2025 vastaavan ajanjakson tason.
Portfolioliiketoiminnot-segmentin ulkoistustoiminnan liikevaihdon
arvioidaan laskevan noin 20 miljoonalla eurolla sopimusten päättymisen
vuoksi. Nämä arviot eivät sisällä Hohde-kauppaa tai muita merkittäviä
yritysostoja tai myyntejä.
Keskipitkän aikavälin taloudelliset tavoitteet
Kannattava kasvu:
• Osakekohtainen tulos kasvaa keskimäärin 10 prosenttia vuodessa.
Maltillinen velkaantuneisuusaste:
• Nettovelan suhde käyttökatteeseen enintään 2,5x
• Velkaantuneisuus voi tilapäisesti ylittää tavoitetason erityisesti
yritysostojen yhteydessä.
Houkuttelevat osingot:
• Vähintään 80 prosenttia nettotuloksesta jaetaan osinkona.
• Osinkoehdotuksessa on otettava huomioon yhtiön pitkän aikavälin
potentiaali ja taloudellinen asema.
4
Avainluvut
Terveystalo konserni, milj. euroa 2025 2024 2023
Liikevaihto 1 278,9 1 340,0 1 286,4
Oikaistu käyttökate (EBITDA)*
1)
252,2 245,9 200,2
Oikaistu käyttökate (EBITDA), % *
1)
19,7 18,4 15,6
Käyttökate (EBITDA)
1)
237,5 222,5 179,2
Käyttökate (EBITDA), %
1)
18,6 16,6 13,9
Oikaistu liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja
ja arvonalentumisia (EBITA)*
1)
179,3 171,0 125,6
Oikaistu liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja
ja arvonalentumisia (EBITA), % *
1)
14,0 12,8 9,8
Liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA)
1)
164,6 147,6 104,4
Liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA), %
1)
12,9 11,0 8,1
Oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT)*
1)
156,3 140,5 93,1
Oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT), % *
1)
12,2 10,5 7,2
Liikevoitto/-tappio (EBIT)
1)
137,5 116,1 -14,7
Liikevoitto/-tappio (EBIT), %
1)
10,8 8,7 -1,1
Oman pääoman tuotto (ROE), %
1)
16,4 13,5 -7,6
Omavaraisuusaste, %
1)
40,7 39,4 36,5
Osakekohtainen tulos (€) 0,73 0,57 -0,33
Efektiivinen osinkotuotto, % 6,5 4,6 3,9
Hinta/voittosuhde (P/E) 13,4 18,5 neg.
Nettovelka 508,0 504,8 598,1
Nettovelkaantumisaste (Gearing), %
1)
87,0 92,1 116,0
Nettovelka/käyttökate (EBITDA)
1)
2,1 2,3 3,3
Nettovelka/oikaistu käyttökate (EBITDA)
1)
2,0 2,1 3,0
Varat yhteensä 1 441,1 1 398,4 1 419,5
Henkilöstö keskimäärin HTV
2)
5 526 5 841 6 426
Terveystalo konserni, milj. euroa 2025 2024 2023
Henkilöstö kauden lopussa
3)
8 356 9 153 9 824
Muut kuin työsuhteiset kauden lopussa
3)
6 017 6 015 6 092
Oikaistu käyttökate (EBITDA), ilman IFRS 16*
1)
196,5 189,5 142,8
Nettovelka, ilman IFRS 16 305,4 313,0 379,0
Oikaistu nettovelka/oikaistu käyttökate (EBITDA), ilman IFRS 16 *
1)
1,6 1,7 2,7
* Oikaisut ovat tavanomaisesta liiketoiminnasta poikkeavia olennaisia eriä, jotka liittyvät liiketoiminnan hankintojen kuluihin,
liiketoiminnan uudelleenjärjestelykuluihin, omaisuuden nettomyyntivoittoihin ja - tappioihin, arvonalentumisiin, strategisiin
projekteihin ja muihin vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin eriin. Oikaisuihin sisältyi neljännellä vuosineljänneksellä myytyyn
lastensuojeluliiketoimintaan liittyvä 4,1 miljoonan euron arvonalentumiskirjaus.
1)
Vaihtoehtoinen tunnusluku. Terveystalo esittää IFRS-tunnuslukujen lisäksi täydentäviä, vaihtoehtoisia tunnuslukuja, joita yhtiö seuraa
sisäisesti ja jotka antavat merkittävää yhtiötä koskevaa lisätietoa johdolle, sijoittajille, arvopaperimarkkina-analyytikoille ja muille
tahoille yhtiön toiminnan tuloksesta, taloudellisesta asemasta ja rahavirroista. Näitä ei tulisi tarkastella erillisenä IFRS:n mukaisista
tunnusluvuista eikä niitä korvaavina tunnuslukuina.
2)
Tilikauden 2025 luku ei sisällä Medimar Scandinavia Ab:ta ja Cityläkarna Mariehamn Ab:ta eikä Turun Silmälaser Oy:tä ja Silmäsairaala
Pilke Oy:tä, jotka on hankittu 31.12.2025. Recuror Oy ja Veikkolan hammaslääkäriasema Oy sisältyvät lukuun siitä lähtien, kun ovat
fuusioituneet Suomen Terveystalo Oy:öön. Tilikauden 2024 luku ei sisällä Medimar Scandinavia Ab:tä eikä vuoden 2024 aikana
hankittuja yhtiöitä Suomessa (SRK Group Oy, Suomen Radiologikeskus Oy, iRad Oy, Kajaanin Radiologikeskus Oy ja Cityläkarna
Mariehamn Ab).
3)
Tilikauden 2025 luku ei sisällä Turun Silmälaser Oy:tä ja Silmäsairaala Pilke Oy:tä, jotka on hankittu 31.12.2025. Tilikauden 2024
luku ei sisällä vuoden 2024 aikana hankittuja yhtiöitä Suomessa (SRK Group Oy, Suomen Radiologikeskus Oy, iRad Oy, Kajaanin
Radiologikeskus Oy ja Cityläkarna Mariehamn Ab).
Osakekohtaiset avainluvut
2025 2024 2023
Oma pääoma per osake, euroa 4,6 4,3 4,1
Osakekohtainen tulos, euroa 0,73 0,57 -0,33
Osinko per osake, euroa 0,64
1)
0,48 0,30
Osinko osakekohtaisesta tuloksesta, % 87,7 % 84,2 % 190,9 %
2)
Effektiivinen osinkotuotto, % 6,5 % 4,6 % 3,9 %
Hinta/voittosuhde (P/E) 13,4 18,5 neg.
1)
Hallituksen ehdotus
2)
Vuonna 2023 osinko oikaistusta osakekohtaisesta tuloksesta (0,47) oli 63,8 prosenttia.
5
Taloudellinen kehitys
Liikevaihto
Konsernin vuoden 2025 liikevaihto laski 4,6 prosenttia vertailukaudesta 1
278,9 (1 340,0) miljoonaan euroon.
Terveydenhuollon palveluiden liikevaihto laski 1,1 prosenttia
vertailukaudesta 1 031,0 (1 042,8) miljoonaan euroon. Liikevaihto
laski vertailukaudesta johtuen työterveyden käyntimäärien laskusta
ja työterveyshuollettavien määrän supistumisesta sekä julkiselle
sektorille suuntautuvan palvelumyynnin vähenemisestä. Käyntimäärien
laskuun vaikuttivat vuoden toisella puoliskolla vertailukautta
matalampi ylähengitystieinfektioiden esiintyvyys sekä asiakasyritysten
sopimuslaajuuksien supistuminen. Liikevaihto vakuutusasiakkaille kasvoi.
Portfolioliiketoimintojen liikevaihto laski 19,3 prosenttia
vertailukaudesta 192,5 (238,5) miljoonaan euroon. Liikevaihto laski
vertailukaudesta ulkoistussopimussalkun suunnitellun supistumisen
sekä henkilöstöpalveluiden heikentyneen kysynnän ja proaktiivisen
asiakasvalinnan vuoksi. Suunterveyden palvelujen liikevaihto kasvoi
kuluttajakysynnän kasvun ansiosta.
Liikevaihto, milj. euroa 2025 2024 Muutos, %
Terveydenhuollon palvelut 1 031,0 1 042,8 -1,1
Portfolioliiketoiminnot 192,5 238,5 -19,3
Ruotsi 75,6 81,8 -7,5
Segmentit yhteensä 1 299,1 1 363,1 -4,7
Muut -20,3 -23,1 12,0
Yhteensä 1 278,9 1 340,0 -4,6
Muut-erän raportoitavat luvut koostuvat pääosin emoyhtiön kuluista sekä liiketoiminnoille allokoimattomista konsernitason oikaisuista ja
varauksista. Muut-erän liikevaihto sisältää raportointisegmenttien väliset eliminoinnit.
Oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT)
milj. euroa 2025 2024 Muutos, %
Terveydenhuollon palvelut 154,6 143,7 7,6
Portfolioliiketoiminnot 12,6 9,1 38,5
Ruotsi -2,6 -3,4 22,5
Segmentit yhteensä 164,6 149,3 10,2
Muut -8,3 -8,9 6,5
Yhteensä 156,3 140,5 11,3
Ruotsin liiketoimintojen liikevaihto laski 7,5 prosenttia vertailukaudesta
75,6 (81,8) miljoonaan euroon pääosin heikomman kysynnän ja
päättyneiden sopimusten vuoksi. Ilman valuuttakurssivaikutusta liikevaihto
laski 10,5 prosenttia. Yrityskaupat kasvattivat Ruotsin liiketoimintojen
liikevaihtoa noin 0,9 miljoonalla eurolla.
Vuonna 2025 oli 251 (252) työpäivää.
Taloudellinen tulos ja rahavirta
Konsernin vuoden 2025 oikaistu liikevoitto (EBIT) kasvoi 11,3 prosenttia
156,3 (140,5) miljoonaan euroon, ollen 12,2 (10,5) prosenttia liikevaihdosta.
Kaikkien liiketoimintasegmenttien kannattavuus vahvistui selvästi
vertailukaudesta.
Terveydenhuollon palveluiden oikaistu liikevoitto (EBIT) kasvoi
vertailukaudesta. Kannattavuutta vahvistivat parantunut operatiivinen
tehokkuus ja suotuisampi myynnin jakauma.
Portfolioliiketoimintojen oikaistu liikevoitto (EBIT) vahvistui
vertailukaudesta. Kannattavuuteen vaikuttivat positiivisesti heikosti
kannattavien ulkoistussopimusten päättyminen ja parempi operatiivinen
tehokkuus.
Ruotsin liiketoiminnan oikaistu liikevoitto (EBIT) parani
vertailukaudesta. Liikevaihdon lasku heikensi kannattavuutta, kun taas
tulosparannusohjelman toimenpiteillä saavutetut kustannussäästöt
vaikuttivat kannattavuuteen positiivisesti.
Materiaalikulut ja ostetut palvelut laskivat vertailukaudesta 7,3 prosenttia
ja olivat -509,8 (-549,8) miljoonaa euroa. Työsuhde-etuuksista aiheutuvat
kulut laskivat vertailukaudesta 5,7 prosenttia ja olivat -403,5 (-427,8)
miljoonaa euroa. Tulosparannusohjelman toimenpiteet, vähentyneet
sairaspoissaolot sekä päättyneet ulkoistussopimukset vähensivät
henkilöstökuluja vertailukaudesta. Henkilöstökuluja kasvattivat uudet
rekrytoinnit sekä palkkojen nousu. Liiketoiminnan muut kulut laskivat
8,1 prosenttia -132,1 (-143,7) miljoonaan euroon. Vertailukausi sisälsi 5,6
miljoonan euron kertaluonteisen erän, joka liittyi kiinteistön perusparannus-
ja kunnossapitovastuisiin yksittäisessä toimipaikassa.
Konsernin oikaistu käyttökate (EBITDA) kasvoi 2,5 prosenttia 252,2 (245,9)
miljoonaan euroon.
Oikaistu liikevoitto ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja
ja arvonalentumisia (EBITA) kasvoi 4,8 prosenttia ja oli 179,3 (171,0)
6
miljoonaa euroa. Liikevoitto ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA) oli 164,6 (147,6) miljoonaa euroa.
Oikaistu liikevoitto (EBIT) oli 156,3 (140,5) miljoonaa euroa. Liikevoitto
(EBIT) oli 137,5 (116,1) miljoonaa euroa.
Nettorahoituskulut laskivat -21,2 (-26,5) miljoonaan euroon johtuen
pääosin laskeneesta korkotasosta. Tulos ennen veroja oli 116,2 (89,6)
miljoonaa euroa. Tuloverot olivat -23,5 (-18,0) miljoonaa euroa. Tilikauden
tulos oli 92,6 (71,7) miljoonaa euroa ja osakekohtainen tulos 0,73 (0,57)
euroa.
Liiketoiminnan rahavirta laski 207,0 (223,7) miljoonaan euroon, mihin
vaikuttivat sitoutuneen nettokäyttöpääoman kausiluonteinen vaihtelu,
joka heikensi positiivisen tuloskehityksen vaikutusta, sekä yhteisöverojen
maksujen ajoitus.
Investointien rahavirta oli -69,6 (-47,4) miljoonaa euroa. Ero
vertailukauteen muodostui pääosin aineettomiin hyödykkeisiin
kohdistuneiden investointien sekä yhteisyrityssijoitusten kasvusta.
Rahoituksen rahavirta oli -126,8 (-148,8) miljoonaa euroa. Ero
vertailukauteen muodostui pääosin vertailukaudella toteutetusta lainojen
uudelleenjärjestelyistä sekä pitkäaikaisten lainojen lyhennyksistä ja
raportointikauden vertailukautta suuremmasta osingonmaksusta.
Tulosparannus- ja kehitysohjelmat sekä vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat erät
Terveystalossa oli vuonna 2025 käynnissä tulosparannusohjelmia sekä
kehitysohjelma, joiden yhteisinä tavoitteina oli vahvistaa operatiivista
tehokkuutta ja yhtiön kilpailukykyä sekä tukea kannattavaa kasvua
muuttuvassa markkinaympäristössä. Vuoden 2025 aikana markkinatilanne
edellytti useammalla liiketoiminta-alueilla tavanomaista ripeämpiä ja laaja-
alaisempia toimenpiteitä, mikä näkyi etenkin neljännen vuosineljänneksen
vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erien määrässä.
Työterveyden kehitysohjelma, joka käynnistettiin vuonna 2025, keskittyy
palvelumallien uudistamiseen, hinnoittelun läpinäkyvyyden parantamiseen
sekä digitaalisten työkalujen hyödyntämiseen tuotannon optimoinnissa.
Tavoitteena on vahvistaa kilpailukykyä ja asiakasarvoa pitkällä aikavälillä.
Ruotsin liiketoiminta-alueella vuoden 2023 lopulla käynnistetty
tulosparannusohjelma päättyi vuoden 2025 lopussa. Ohjelma
saavutti tavoitteensa ja johti merkittäviin rakenteellisiin parannuksiin
kannattavuudessa. Toimenpiteisiin kuuluivat muun muassa hallinnollisten
tehtävien karsinta, prosessien virtaviivaistaminen, käyttöasteiden
parantaminen sekä organisaatiorakenteen uudistaminen, jotka yhdessä
muodostavat vahvan perustan tulevalle kasvulle.
Portfolioliiketoiminnoissa on käynnissä kannattavuutta vahvistava
ohjelma, jossa painopiste on operatiivisen tehokkuuden parantamisessa ja
kyvykkyyksien kehittämisessä vastaamaan nopeasti muuttuvaa markkinaa.
Lisäksi tavoitteena on kiihdyttää kuluttajaliiketoimintojen – erityisesti
suunterveyden ja hierontapalveluiden – kasvua sekä selkeyttää tarjoamaa
julkiselle sektorille.
Tulosparannus- ja kehitysohjelmiin liittyvät kustannukset olivat vuonna
2025 yhteensä 12,1 (18,6) miljoonaa euroa. Kustannukset koostuivat pääosin
uudelleenjärjestelyihin ja neuvonantopalkkioihin liittyvistä eristä, joista
jälkimmäiset ovat sidottuja ohjelmilla saavutettaviin tuloksiin. Ohjelmien
kustannukset käsitellään vertailukelpoisuuteen vaikuttavina oikaisuerinä.
Vuonna 2024 ohjelmiin liittyvät kustannukset olivat 18,1 miljoonaa euroa.
Vuonna 2026 ohjelmiin liittyvien kustannusten arvioidaan olevan yhteensä
noin 7,0 miljoonaa euroa.
Muihin neljännen vuosineljänneksen vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin
eriin sisältyy osittaisverotarkastuksen perusteella aiemmille tilikausille
kohdistuvia veroja ja liitännäisiä seuraamusmaksuja 1,8 miljoonaa euroa
sekä lastensuojeluliiketoiminnan myynnistä seurannut 4,1 miljoonan euron
arvonalentuminen.
Taloudellinen asema
Terveystalon likviditeetti on vahva. Rahavarat tilikauden lopussa olivat 75,2
(65,2) miljoonaa euroa. Kokonaisvarat olivat 1 441,1 (1 398,4) miljoonaa euroa.
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma oli 584,2 (548,2)
miljoonaa euroa.
Nettovelkaantumisaste (sisältäen vuokrasopimusvelat) oli 87,0 (92,1)
prosenttia, ja nettovelka oli 508,0 (504,8) miljoonaa euroa. IFRS 16 -oikaistu
nettovelka (ilman vuokrasopimusvelkoja) oli 305,4 (313,0) miljoonaa euroa.
Terveystalon rahoituslainojen keskimääräinen maturiteetti oli 2,1 (3,0) vuotta
katsauskauden lopussa, ja keskimääräinen markkinakorko rahoituslainoille
konsernissa vuoden 2025 neljännellä neljänneksellä oli 3,4 (4,2) prosenttia.
Tilikauden aikana yhtiö täytti rahoitussopimuksissaan sovitun, suhteellista
velkaantuneisuutta kuvaavan kovenanttiehdon.
Rahoitussopimuksiin perustuvan luoton sekä luotollisten pankkitilien
käyttämätön osuus tilikauden lopussa oli 93,0 (93,0) miljoonaa euroa.
TIlikauden oman pääoman tuotto (viimeiset 12 kuukautta) oli 16,4 (13,5)
prosenttia. Omavaraisuusaste oli 40,7 (39,4) prosenttia.
Terveystalon rahoitusjärjestelyt ja -riskit on kuvattu tarkemmin
konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 21.
Kausivaihtelu ja arkipäivien lukumäärän vaikutus
Terveystalon liikevaihto yritys- ja yksityisasiakasryhmissä on tyypillisesti
alhaisempi lomakausina, erityisesti kesällä. Arkipäivien määrä
vaikuttaa liikevaihdon ja tuloksen kehitykseen, erityisesti vertailtaessa
vuosineljänneksien kehitystä. Työpäiviä oli loka–joulukuussa 2025 63
(62). Vuonna 2025 työpäiviä oli 251 ja vuonna 2026 niitä on 254. Yhtiön
nettokäyttöpääomatarpeet vaihtelevat vuoden aikana liiketoiminnan
kausiluonteisuuden vuoksi. Vaihtelua syntyy muun muassa eläkkeisiin ja
arvonlisäveroon liittyvien maksujen ajoituksista sekä lomarahavelvoitteista
ja työterveyshuoltoon liittyvistä palvelumaksuista.
Työpäivien määrä neljänneksittäin 2024 2025 2026
Q1 63 62 63
Q2 61 60 61
Q3 66 66 66
Q4 62 63 64
Koko vuosi 252 251 254
7
Investoinnit ja yrityskaupat
Tilikauden 1.1.–31.12.2025 kokonaisinvestoinnit olivat 139,1 (78,4)
miljoonaa euroa sisältäen investoinnit käyttöoikeusomaisuuseriin
sekä yrityskauppoihin.
Konsernin investoinnit (ilman yrityskauppoja) olivat 121,3 (69,7)
miljoonaa euroa, joista käyttöoikeusomaisuuseriin kohdistui 69,1 (29,7)
miljoonaa euroa. Investoinnit käyttöoikeusomaisuuseriin liittyivät pääosin
toimitiloihin. Muut investoinnit koostuivat pääosin digitaaliseen sovellus- ja
palvelukehitykseen ja IT-järjestelmähankkeisiin liittyvistä investoinneista
sekä lääketieteellisiin laitteisiin ja toimipaikkaverkostoon tehdyistä
investoinneista. Vertailukauteen verrattuna käyttöoikeusomaisuuseriin
kohdistuvien investointien suhteellinen osuus nousi, kun taas aineettomiin
ja aineellisiin käyttöomaisuuseriin kohdistuvien investointien suhteelliset
osuudet laskivat.
Tilikauden aikana Terveystalo osti Veikkolan Hammaslääkäriasema
Oy:n 24.4.2025 allekirjoitetulla sopimuksella sekä mielenterveyspalveluja
tarjoavan Recuror Oy:n 30.5.2025 allekirjoitetulla sopimuksella.
Terveystalo liittyi syyskuussa 2025 konsortioon, joka yhteisesti
omistamansa yhtiön kautta hankki enemmistön MedHelp Care Aktiebolag
AB:n osakekannasta ja aloitti squeeze out -prosessin vähemmistöosuuksien
lunastamiseksi. MedHelp on ruotsalainen teknologiayritys, joka tarjoaa
tekoälypohjaisen terveyspalvelualustan yritysasiakkaille Ruotsissa.
Terveystalo omistusosuus järjestelystä on noin 25 prosenttia, mutta
Terveystalolla on sopimuksellisia oikeuksia, joiden nojalla yhteisjärjestelyssä
tulkitaan olevan yhteinen määräysvalta ja siten yhteisjärjestely
käsitellään yhteisyrityksenä.
Terveystalo allekirjoitti 3.12.2025 sopimukset kahdesta osakekaupasta,
joiden myötä Silmäsairaala Pilke Oy ja Turun Silmälaser Oy siirtyvät osaksi
Terveystaloa. Kauppojen täytäntöönpano tapahtui 31.12.2025.
19.12.2025 Terveystalo allekirjoitti sopimuksen Sauma
Lastensuojelupalvelut Oy:n myymisestä Validia Oy:lle. Kaupan
toteutuminen edellyttää Kilpailu- ja kuluttajaviraston hyväksyntää, joka on
saatu tilikauden päättymisen jälkeen.
Terveystalo allekirjoitti 23.12.2025 sopimuksen Hammas Hohde Oy ja
Loisto Laboratoriot Oy -yhtiöistä koostuvan Hohde Groupin ("Järjestely")
ostamisesta. Järjestely vahvistaisi toteutuessaan Terveystalo-konsernin
suunterveyden palveluita eri asiakasryhmille. Järjestelyn arvioidaan
toteutuvan vuoden 2026 aikana, ja sen toteutuminen on ehdollinen
Kilpailu- ja kuluttajaviraston hyväksynnälle. Kohteen sovitun kauppahinnan
mukainen velaton arvo (EV) on noin 88 miljoonaa euroa.
Aineettomat voimavarat ja kehittämismenot
Terveystalon keskeiset aineettomat voimavarat sisältävät yhtiön brändin
ja maineen, Terveystalon ammattitaitoisen ja sitoutuneen henkilöstön,
digitaaliset kyvykkyydet ja ratkaisut sekä strategiset kumppanuudet
avaintoimittajien kanssa. Nämä resurssit mahdollistavat Terveystalon
kilpailuedun säilyttämisen ja ovat keskeinen osa Terveystalon strategiaa.
Aktivoidut kehittämismenot vuonna 2025 olivat 11,4 (12,2) miljoonaa
euroa ja ne sisältyivät muihin aineettomiin hyödykkeisiin.
Henkilöstö
Terveystalon työsuhteisen henkilöstön määrä 31.12.2025 oli Suomessa 7 691
(8 383), Ruotsissa 655 (770) ja yhteensä 8 356 (9 153). Henkilöstön määrä
henkilötyövuosina oli Suomessa keskimäärin 4 905 (5 144), Ruotsissa 620
(697) ja yhteensä 5 526 (5 841). Muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden
määrä oli Suomessa 5 967 (5 967), Ruotsissa 50 (48) ja yhteensä
6 017 (6 015). Henkilöstömäärän vähenemiseen Suomessa vaikuttivat
tulosparannusohjelman toimenpiteet sekä päättyneet ulkoistussopimukset.
Ruotsissa työsuhteisen henkilöstön määrää vähennettiin päättyneiden
asiakassopimusten vuoksi osana tulosparannusohjelmaa.
Henkilöstö 2025 2024 Muutos, %
Henkilöstö keskimäärin, HTV
1)
Suomi 4 905 5 144 -4,6
Ruotsi 620 697 -11,0
Yhteensä 5 526 5 841 -5,4
Työsuhteinen henkilöstö kauden
lopussa
2)
Suomi 7 691 8 383 -8,3
Ruotsi 655 770 -14,9
Yhteensä 8 356 9 153 -8,7
Muut kuin työsuhteiset kauden lopussa
2)
Suomi 5 967 5 967 0,0
Ruotsi 50 48 4,2
Yhteensä 6 017 6 015 0,0
1)
Tilikauden 2025 luku ei sisällä Medimar Scandinavia Ab:ta ja Cityläkarna Mariehamn
Ab:ta. Luku ei sisällä myöskään Turun Silmälaser Oy:tä ja Silmäsairaala Pilke Oy:tä, jotka
on hankittu 31.12.2025. Recuror Oy ja Veikkolan hammaslääkäriasema Oy sisältyvät
lukuun siitä lähtien, kun ovat fuusioituneet Suomen Terveystalo Oy:öön. Tilikauden
2024 luku ei sisällä Medimar Scandinavia Ab:tä eikä vuoden 2024 aikana hankittuja
yhtiöitä Suomessa (SRK Group Oy, Suomen Radiologikeskus Oy, iRad Oy, Kajaanin
Radiologikeskus Oy ja Cityläkarna Mariehamn Ab).
2)
Tilikauden 2025 luku ei sisällä Turun Silmälaser Oy:tä ja Silmäsairaala Pilke Oy:tä, jotka
on hankittu 31.12.2025. Tilikauden 2024 luku ei sisällä vuoden 2024 aikana hankittuja
yhtiöitä Suomessa (SRK Group Oy, Suomen Radiologikeskus Oy, iRad Oy, Kajaanin
Radiologikeskus Oy ja Cityläkarna Mariehamn Ab).
Raportoitavat segmentit
Terveystalo konserni muodostuu kolmesta raportoitavasta segmentistä:
Terveydenhuollon palveluista, Portfolioliiketoiminnoista ja Ruotsista.
8
Terveydenhuollon palvelut
Terveydenhuollon palvelut -segmentti tarjoaa Suomessa asiakkaille integroituja hoitopolkuja ennaltaehkäisevistä työterveyden palveluista
perusterveydenhuollon ja erikoislääketieteen palveluihin, diagnostiikkaan ja päiväkirurgiaan. Terveydenhuollon palveluiden tavoitteena on olla
paras integroidun hoidon tarjoaja ja kasvaa kannattavasti.
prosenttia ja etävastaanottojen käyntimäärät laskivat 8,7 prosenttia
vertailukaudesta. Käyntimäärien laskuun vaikuttivat vertailukautta
matalampi ylähengitystieinfektioiden esiintyvyys ja asiakasyritysten
sopimuslaajuuksien supistuminen. Diagnostiikan (laboratoriopalvelut ja
kuvantaminen) liikevaihto laski 1,4 prosenttia ja oli 250,7 (254,2) miljoonaa
euroa. Muiden palveluiden liikevaihto laski 2,9 prosenttia ja oli 99,5 (102,5).
Terveydenhuollon palveluiden vuoden 2025 oikaistu liikevoitto
(EBIT) kasvoi 7,6 prosenttia 154,6 (143,7) miljoonaan euroon, ollen 15,0
(13,8) prosenttia liikevaihdosta. Kannattavuutta vahvistivat parantunut
operatiivinen tehokkuus ja suotuisampi myynnin jakauma.
Terveydenhuollon palveluiden liikevaihto
asiakkuuksittain ja palveluittain
Terveydenhuollon palvelut, liikevaihto
milj. euroa 2025 2024 Muutos, %
Asiakkuuksittain
Työterveysasiakkaat 588,5 602,2 -2,3
Kuluttaja-asiakkaat 223,7 223,8 -0,0
Vakuutusasiakkaat 187,6 179,5 4,5
Palvelumyynti 31,3 37,4 -16,3
Yhteensä 1 031,0 1 042,8 -1,1
Palveluittain
Vastaanotot 680,8 686,1 -0,8
Diagnostiikka 250,7 254,2 -1,4
Muut 99,5 102,5 -2,9
Yhteensä 1 031,0 1 042,8 -1,1
Työterveysasiakkaat sisältävät työterveyspalveluita ostavat yritysasiakkaat ja julkisen
sektorin asiakkaat. Yhtiö tarjoaa lakisääteisiä työterveyspalveluja ja muita työterveys- ja
työhyvinvointipalveluja kaiken kokoisille yritysasiakkaille sekä julkisen sektorin asiakkaille.
Kuluttaja-asiakkaisiin kuuluu yksityishenkilöitä ja perheitä, jotka maksavat palvelunsa itse
ja saattavat myöhemmin hakea korvausta vakuutusyhtiöstään.
Vakuutusasiakkaat sisältävät työterveysasiakkaille ja kuluttaja-asiakkaille tarjottavia
palveluita, jotka maksaa vakuutusyhtiö joko lakisääteisestä tai vapaaehtoisesta
vakuutuksesta.
Palvelumyynti sisältää pääosin julkisen sektorin asiakkaille tarjottavat palvelut,
kuten erikoissairaanhoidon palvelut sekä muut palveluverkostossa tuotettavat
terveydenhuollon palvelut. Ulkoistukset ja henkilöstövuokrauspalvelut ovat osa
Portfolioliiketoimintoja.
Avainluvut
2025 2024 Muutos, %
Liikevaihto, milj. euroa 1 031,0 1 042,8 -1,1
EBITA, milj. euroa 162,1 154,0 5,2
EBITA, % liikevaihdosta 15,7 % 14,8 % 0,9 %-yks.
Oikaistu EBITA, milj. euroa 166,7 162,0 2,9
Oikaistu EBITA, % liikevaihdosta 16,2 % 15,5 % 0,7 %-yks.
EBIT, milj. euroa 150,0 135,7 10,6
EBIT, % liikevaihdosta 14,6 % 13,0 % 1,6 %-yks.
Oikaistu EBIT, milj. euroa 154,6 143,7 7,6
Oikaistu EBIT, % liikevaihdosta 15,0 % 13,8 % 1,2 %-yks.
Terveydenhuollon palveluiden käynnit
Käynnit, kpl 2025 2024 Muutos, %
Vastaanotot 5 732 624 6 058 492 -5,4
Fyysiset vastaanotot 4 545 906 4 758 350 -4,5
Etävastaanotot 1 186 718 1 300 142 -8,7
Diagnostiikka 1 229 287 1 304 306 -5,8
Muut 59 582 62 418 -4,5
Yhteensä 7 021 493 7 425 216 -5,4
Terveydenhuollon palveluiden vuoden 2025 liikevaihto laski 1,1 prosenttia
ja oli 1 031,0 (1 042,8) miljoonaa euroa. Katsauskaudella oli yksi työpäivä
vähemmän kuin vertailukaudella.
Työterveysasiakkaiden liikevaihto laski 2,3 prosenttia 588,5 (602,2)
miljoonaan euroon. Kuluttaja-asiakkaiden liikevaihto säilyi vertailukauden
tasolla ja oli 223,7 (223,8) miljoonaa euroa. Vakuutusasiakkaiden liikevaihto
kasvoi 4,5 prosenttia 187,6 (179,5) miljoonaan euroon. Palvelumyynnin
liikevaihto laski 16,3 prosenttia 31,3 (37,4) miljoonaan euroon.
Vastaanottopalveluiden liikevaihto laski 0,8 prosenttia 680,8
(686,1) miljoonaan. Fyysisten vastaanottojen käyntimäärät laskivat 4,5
9
Portfolioliiketoiminnot
Portfolioliiketoiminnot -segmentti koostuu liiketoiminnoista, jotka tavoittelevat itsenäistä arvonluontia hyödyntäen Terveystalon
kyvykkyyksiä kunkin tarpeen mukaan. Portfolioliiketoimintoihin kuuluvat julkisrahoitteiset palvelut, kuten ulkoistukset ja
henkilöstöpalvelut, sekä kuluttaja-asiakkaille suunnattuja palveluita, mukaan lukien suunterveys ja hieronta.
Portfolioliiketoimintojen vuoden 2025 oikaistu liikevoitto (EBIT) kasvoi
38,5 prosenttia 12,6 (9,1) miljoonaan euroon, ollen 6,5 (3,8) prosenttia
liikevaihdosta. Kannattavuuteen vaikuttivat positiivisesti heikosti
kannattavien ulkoistussopimusten päättyminen ja parempi operatiivinen
tehokkuus.
Portfolioliiketoiminnoissa tulosparannusohjelma tähtää operatiivisen
tehokkuuden lisäämiseen sekä parhaaseen mahdolliseen kyvykkyyteen
vastata muuttuvaan markkinaan. Tavoitteena on myös kiihdyttää kasvua
kuluttajaliiketoiminnoissa eli suunterveyden ja hieronnan palveluissa sekä
selkeyttää markkinatarjoamaa julkiselle sektorille.
Portfolioliiketoimintojen vuoden 2025 liikevaihto laski 19,3 prosenttia ja oli
192,5 (238,5) miljoonaa euroa. Ulkoistusten liikevaihto laski 33,8 prosenttia,
johtuen suunnitellusta ulkoistussopimussalkun supistumisesta, ja oli 54,8
(82,8) miljoonaa euroa. Henkilöstövuokrauspalveluiden liikevaihto laski
27,3 prosenttia heikentyneen kysynnän sekä proaktiivisen asiakasvalinnan
vuoksi, ja oli 53,1 (73,1) miljoonaa euroa. Suunterveyden liikevaihto kasvoi
paremman kysynnän ansiosta 4,3 prosenttia ja oli 52,4 (50,3) miljoonaa
euroa. Muiden palveluiden liikevaihto laski 0,7 prosenttia ja oli 32,2 (32,4)
miljoonaa euroa.
Avainluvut
2025 2024 Muutos, %
Liikevaihto, milj. euroa 192,5 238,5 -19,3
EBITA, milj. euroa 13,2 9,7 37,1
EBITA, % liikevaihdosta 6,9 % 4,1 % 2,8 %-yks.
Oikaistu EBITA, milj. euroa 13,7 10,3 33,2
Oikaistu EBITA, % liikevaihdosta 7,1 % 4,3 % 2,8 %-yks.
EBIT, milj. euroa 12,1 8,4 43,0
EBIT, % liikevaihdosta 6,3 % 3,5 % 2,8 %-yks.
Oikaistu EBIT, milj. euroa 12,6 9,1 38,5
Oikaistu EBIT, % liikevaihdosta 6,5 % 3,8 % 2,7 %-yks.
Portfolioliiketoiminnot, liikevaihto
milj. euroa 2025 2024 Muutos, %
Ulkoistukset 54,8 82,8 -33,8
Henkilöstövuokraus 53,1 73,1 -27,3
Suunterveys 52,4 50,3 4,3
Muut 32,2 32,4 -0,7
Yhteensä 192,5 238,5 -19,3
10
Ruotsi
Ruotsi-segmentti koostuu Feelgood tytäryhtiöiden työterveyteen, organisaatioiden johtamisen konsultointiin sekä riippuvuuksien
ehkäisyn palveluihin keskittyvästä liiketoiminnasta Ruotsissa. Terveystalo pyrkii lyhyellä aikavälillä parantamaan merkittävästi
kannattavuutta Ruotsissa.
Ruotsin liiketoiminnan vuoden 2025 liikevaihto laski 7,5 prosenttia ja oli
75,6 (81,8) miljoonaa euroa. Ilman valuuttakurssivaikutusta liikevaihto laski
10,5 prosenttia. Päättyneet sopimukset sekä organisaatioiden johtamisen
palveluiden ja haitallisen käytön kuntoutuspalveluiden heikentynyt kysyntä
vaikuttivat liikevaihdon laskuun edellisvuodesta. Yrityskaupat kasvattivat
Ruotsin liiketoimintojen liikevaihtoa noin 0,9 miljoonalla eurolla.
Ruotsin liiketoiminnan vuoden 2025 oikaistu liikevoitto (EBIT)
oli -2,6 (-3,4) miljoonaa euroa, mikä vastaa -3,5 (-4,1) prosenttia
liikevaihdosta. Liikevaihdon lasku heikensi kannattavuutta, kun taas
tulosparannusohjelman toimenpiteillä saavutetut kustannussäästöt
vaikuttivat kannattavuuteen positiivisesti.
Loppuvuonna 2023 käynnistetyllä tulosparannusohjelmalla tavoiteltiin
kannattavuuden rakenteellista muutosta vuonna 2025. Ohjelman aikana
saavutettiin merkittäviä parannuksia operatiiviseen tehokkuuteen muun
muassa karsimalla hallinnollisia tehtäviä, virtaviivaistamalla prosesseja,
parantamalla käyttöasteita ja uudistamalla organisaatiorakenne. Nämä
toimenpiteet ovat parantaneet liiketoiminnan tehokkuutta, ja tämä tulee
näkymään liiketoiminnan kannattavuudessa vuonna 2026 luoden vahvan
perustan tulevalle kasvulle.
Avainluvut
2025 2024 Muutos, %
Liikevaihto, milj. euroa 75,6 81,8 -7,5
EBITA, milj. euroa -6,9 -8,6 19,5
EBITA, % liikevaihdosta -9,1 % -10,5 % 1,4 %-yks.
Oikaistu EBITA, milj. euroa -1,3 -2,0 35,8
Oikaistu EBITA, % liikevaihdosta -1,7 % -2,5 % 0,7 %-yks.
EBIT, milj. euroa -8,2 -10,8 24,0
EBIT, % liikevaihdosta -10,9 % -13,2 % 2,3 %-yks.
Oikaistu EBIT, milj. euroa -2,6 -3,4 22,5
Oikaistu EBIT, % liikevaihdosta -3,5 % -4,1 % 0,5 %-yks.
11
Suurimmat rekisteröidyt osakkeenomistajat
31.12.2025
Nimi Määrä Määrä, % Äänet Äänet, %
Rettig Investment AB 21 153 191 16,65 21 153 191 16,65
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma 20 970 597 16,51 20 970 597 16,51
OP Osuuskunta 17 265 684 13,59 17 265 684 13,59
Hartwall Capital 8 231 690 6,48 8 231 690 6,48
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen 5 407 000 4,26 5 407 000 4,26
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo 2 286 688 1,80 2 286 688 1,80
Sijoitusrahasto Evli Suomi Pienyhtiöt 1 583 000 1,25 1 583 000 1,25
Valtion Eläkerahasto 1 500 000 1,18 1 500 000 1,18
OP-Suomi -sijoitusrahasto 1 081 143 0,85 1 081 143 0,85
Säästöpankki Korko Plus-Sijoitusrahasto 981 638 0,77 981 638 0,77
10 suurinta yhteensä 80 460 631 63,34 80 460 631 63,34
Euroclearin ylläpitämän osakerekisterin mukainen lista ei sisällä hallintarekisteröityjä omistuksia.
Osakeomistuksen jakautuminen 31.12.2025
Osakemäärä Omistajia kpl Omistajia %
Arvo-
osuusmäärä
kpl
Arvo-
osuusmäärä %
Äänimäärä
kpl Äänimäärä %
1–100 20 033 46,26 866 364 0,68 866 364 0,68
101–500 15 939 36,81 4 074 598 3,21 4 074 598 3,21
501–1 000 3 887 8,98 2 992 608 2,36 2 992 608 2,36
1 001–5 000 2 860 6,60 5 877 664 4,63 5 877 664 4,63
5 001–10 000 301 0,70 2 146 132 1,69 2 146 132 1,69
10 001–50 000 202 0,47 4 193 145 3,30 4 193 145 3,30
50 001–100 000 32 0,07 2 313 814 1,82 2 313 814 1,82
100 001–500 000 29 0,07 6 826 875 5,37 6 826 875 5,37
500 001– 18 0,04 97 745 331 76,94 97 745 331 76,94
Yhteensä 43 301 100,00 127 036 531 100,00 127 036 531 100,00
joista hallintarekisteröityjä 11 0,03 13 532 239 10,65 13 532 239 10,65
Odotusluettelolla yhteensä 0 0 0 0 0
Yhteistilillä 0 0 0 0
Erityistileillä yhteensä 0 0 0 0
Liikkeeseen laskettu määrä 127 036 531 100,00 127 036 531 100,00
Osake ja osakkeenomistajat
Terveystalo Oyj:llä on yksi osakesarja (TTALO), joka on listattu NASDAQ
Helsinki Oy:ssä. Vuoden 2025 lopussa Terveystalon markkina-arvo oli 1 242
(1 336) miljoonaa euroa ja osakkeen päätöskurssi 9,78 (10,52) euroa. Vuoden
2025 aikana Terveystalon osakkeen ylin kurssi oli 12,54 (10,88) euroa,
alin kurssi 9,02 (7,09) euroa ja keskikurssi 10,85 (8,96) euroa. Osakkeita
vaihdettiin 44,0 (12,7) miljoonaa kappaletta. Vaihdettujen osakkeiden arvo
oli 477,1 (115,1) miljoonaa euroa. Terveystalon kaupparekisteriin merkitty
osakemäärä oli tilikauden lopussa 127 036 531 (127 036 531) osaketta.
Kukin osake oikeuttaa yhteen ääneen yhtiökokouksessa. Ulkona olevien
osakkeiden painotettu keskimääräinen lukumäärä tilikaudella oli 126
647 000 (126 597 000) osaketta. Terveystalolla ja sen tytäryhtiöillä on
hallussaan 381 388 (431 705) omaa osaketta palkitsemiskäyttöön, mikä
vastaa 0,3 (0,3) prosenttia kaikista ulkona olevista osakkeista.
Osakkeenomistajia oli tilikauden lopussa yhteensä 43 301 (33 544).
12
Johdon omistukset 31.12.2025
Nimi Asema Osakemäärä %-osuus osakkeista %-osuus äänimäärästä
Kari Kauniskangas Hallituksen puheenjohtaja 29 285 0,02 % 0,02 %
Matts Rosenberg Hallituksen jäsen 18 902 0,01 % 0,01 %
Carola Lemne Hallituksen jäsen 11 640 0,01 % 0,01 %
Kristian Pullola Hallituksen jäsen 12 611 0,01 % 0,01 %
Ari Lehtoranta Hallituksen jäsen 10 018 0,01 % 0,01 %
Sofia Hasselberg Hallituksen jäsen 6 013 0,00 % 0,00 %
Teija Sarajärvi Hallituksen jäsen 3 514 0,00 % 0,00 %
Ville Iho Toimitusjohtaja 33 183 0,03 % 0,02 %
Juuso Pajunen Talousjohtaja 24 269 0,02 % 0,02 %
Petteri Lankinen Johtava ylilääkäri 0 0,00 % 0,00 %
Laura Karotie Johtaja, Yritysterveys 0 0,00 % 0,00 %
Henri Mäenalanen Liiketoimintajohtaja, Portfolioliiketoiminnat 4 444 0,00 % 0,00 %
Stefan Kullgren Ruotsin liiketoiminta-alueen johtaja 10 000 0,01 % 0,01 %
Ilari Richardt Digitaalisten palveluiden johtaja 6 337 0,00 % 0,00 %
Minttu Sinisalo Henkilöstöjohtaja 5 627 0,00 % 0,00 %
Petra Gräsbeck Viestintä- ja yhteiskuntasuhdejohtaja 175 0,00 % 0,00 %
Johdon omistukset yhteensä 176 018 0,14 % 0,10 %
Kaikki osakkeet yhteensä 127 036 531 100 % 100 %
Liputusilmoitukset
OP Ryhmän vakuutusyhtiöiden omaan sijoitustoimintaan kuuluvat
omistukset Terveystalo Oyj:n osakkeissa siirtyivät OP Osuuskunnan
omistukseen tilikauden jälkeen 18.2.2025 toteutetulla kaupalla. Järjestelyn
tuloksena OP Ryhmän yhteenlaskettu omistus Terveystalo Oyj:n osakkeissa
pysyi ennallaan ja on 13,91 prosenttia Terveystalo Oyj:n kaikista osakkeista
ja äänistä, yhteensä 17 675 975 osaketta. Osana järjestelyä Terveystalo Oyj
vastaanotti 19.2.2025 seuraavat liputusilmoitukset.
Terveystalo Oyj vastaanotti arvopaperimarkkinalain 9 luvun 5 §:n
mukaisen ilmoituksen, jonka mukaan OP Osuuskunnan omistusosuus
Terveystalo Oyj:n osakkeista ja äänistä on ylittänyt 10 prosenttia 18.2.2025.
Terveystalo Oyj vastaanotti arvopaperimarkkinalain 9 luvun 5 §:n
mukaisen ilmoituksen, jonka mukaan Pohjola Vakuutus Oy:n omistusosuus
Terveystalo Oyj:n osakkeista ja äänistä on alittanut 5 prosenttia 18.2.2025.
Terveystalo Oyj vastaanotti arvopaperimarkkinalain 9 luvun 5 §:n
mukaisen ilmoituksen, jonka mukaan OP-Henkivakuutus Oy:n omistusosuus
Terveystalo Oyj:n osakkeista ja äänistä on alittanut 5 prosenttia 18.2.2025.
Hallituksen valtuutukset
Hallituksella on voimassa oleva valtuutus päättää yhtiön omien osakkeiden
hankkimisesta ja/tai pantiksi ottamisesta yhtiön vapaalla omalla pääomalla.
Valtuutuksen nojalla hankittavien ja/tai pantiksi otettavien omien
osakkeiden lukumäärä on yhteensä enintään 12 703 653 osaketta, mikä
vastaa noin 10 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista.
Lisäksi hallituksella on voimassa oleva valtuutus päättää osakeannista
ja osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:n tarkoittamien osakkeisiin oikeuttavien
erityisten oikeuksien antamisesta. Valtuutus kattaa yhteensä enintään
12 703 653 osaketta, mikä vastaa noin 10 % yhtiön kaikista osakkeista.
Valtuutuksia ei käytetty raportointikauden aikana.
Osakkeenomistajaryhmät 31.12.2025
Osakkeenomistajat sektorin mukaan Osakemäärä % osakkeista
Kotitaloudet 16 469 026 13,0
Julkisyhteisöt 30 459 088 24,0
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset 37 066 137 29,2
Yritykset 16 028 899 12,6
Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt 2 784 587 2,2
Ulkomaalaisomistus 24 228 794 19,1
Yhteensä 127 036 531 100,0
Joista hallintarekisteröityjä 13 532 239 10,7
13
Osinkopolitiikka ja hallituksen esitys varojenjaosta
tilikaudelta 2025
Terveystalon osinkopolitiikan tavoitteena on maksaa vähintään 80
prosenttia osakekohtaisesta tuloksesta osinkoina. Yhtiön kulloinenkin
tuloskehitys ja näkymät sekä rahoitustilanne ja pääomatarpeet pyritään
ottamaan huomioon osingonjaossa. Vuonna 2025 osakekohtainen tulos oli
0,73 (0,57) euroa.
Emoyhtiön jakokelpoiset varat ovat 582,1 (558,9) miljoonaa euroa,
josta tilikauden voitto on 83,9 (61,0) miljoonaa euroa. Hallitus ehdottaa
varsinaiselle yhtiökokoukselle, että 31.12.2025 päättyneeltä tilikaudelta
vahvistetun taseen perusteella jaetaan osinkoa 0,64 (0,48) euroa osakkeelta
eli yhteensä noin 81,1 (60,8) miljoonaa euroa.
Osinko maksettaisiin kahdessa erässä seuraavasti:
• Osingonmaksun ensimmäinen erä 0,32 euroa osakkeelta maksettaisiin
osakkeenomistajille, jotka ovat osingonmaksun ensimmäisen erän
täsmäytyspäivänä 26.3.2026 rekisteröityinä Euroclear Finland Oy:n
ylläpitämään Yhtiön osakasluetteloon. Hallitus ehdottaa, että osingon
ensimmäinen erä maksettaisiin 8.4.2026.
• Osingonmaksun toinen erä 0,32 euroa osakkeelta maksettaisiin
osakkeenomistajille, jotka ovat osingonmaksun toisen erän
täsmäytyspäivänä 8.10.2026 rekisteröityinä Euroclear Finland Oy:n
ylläpitämään Yhtiön osakasluetteloon. Hallitus ehdottaa, että
osingonmaksun toinen erä maksettaisiin 15.10.2026. Lisäksi hallitus
ehdottaa, että yhtiökokous valtuuttaisi hallituksen tarvittaessa
päättämään uudesta täsmäytyspäivästä ja maksupäivästä
osingonmaksun toiselle erälle, mikäli Euroclear Finland Oy:n säännöt
tai Suomen arvo-osuusjärjestelmää koskevat säädökset muuttuvat tai
muutoin sitä edellyttävät.
Yhtiön taloudellisessa asemassa ei tilikauden päättymisen jälkeen ole
tapahtunut olennaisia muutoksia. Yhtiön maksuvalmius on hyvä, eikä
ehdotettu osingonjako hallituksen näkemyksen mukaan vaaranna yhtiön
maksukykyä.
Varsinaisen yhtiökokouksen 2025 ja hallituksen
järjestäytymiskokouksen päätöksiä
Terveystalo Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidettiin 8.4.2025 Helsingissä.
Yhtiökokous vahvisti tilinpäätöksen tilikaudelta 2024 ja myönsi
vastuuvapauden hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle. Yhtiökokous
hyväksyi toimielinten palkitsemisraportin ja päätti kannattaa sille esitettyä
muutettua toimielinten palkitsemispolitiikkaa.
Yhtiökokous päätti hallituksen ehdotuksen mukaisesti, että 31.12.2024
päättyneeltä tilikaudelta vahvistetun taseen perusteella jaetaan osinkoa
yhteensä 0,48 euroa osakkeelta (mikä vastaa yhteensä noin 60,8 miljoonaa
euroa yhtiön nykyisellä osakemäärällä).
Osinko maksettiin kahdessa erässä seuraavasti:
• Osingonmaksun ensimmäinen erä 0,24 euroa osakkeelta maksettiin
osakkeenomistajille, jotka olivat osingonmaksun ensimmäisen erän
täsmäytyspäivänä 10.4.2025 merkittynä Euroclear Finland Oy:n
pitämään yhtiön osakasluetteloon. Osingonmaksun ensimmäinen erä
maksettiin 17.4.2025.
• Osingonmaksun toinen erä 0,24 euroa osakkeelta maksettiin
osakkeenomistajille, jotka olivat osingonmaksun toisen erän
täsmäytyspäivänä 8.10.2025 merkittynä Euroclear Finland Oy:n
pitämään yhtiön osakasluetteloon. Osingonmaksun toinen erä
maksettiin 15.10.2025. Lisäksi yhtiökokous valtuutti hallituksen
tarvittaessa päättämään uudesta täsmäytyspäivästä ja maksupäivästä
osingonmaksun toiselle erälle, mikäli Euroclear Finland Oy:n säännöt
tai Suomen arvo-osuusjärjestelmää koskevat säädökset muuttuvat tai
muutoin sitä edellyttävät.
Yhtiön hallituksen jäsenten lukumääräksi vahvistettiin seitsemän
(7). Hallituksen jäseniksi valittiin uudelleen Kari Kauniskangas, Sofia
Hasselberg, Ari Lehtoranta, Carola Lemne, Kristian Pullola ja Matts
Rosenberg ja Teija Sarajärvi toimikaudeksi, joka päättyy 2026 varsinaisen
yhtiökokouksen päättyessä.
Tilintarkastajaksi sekä kestävyysraportoinnin varmentajaksi
valittiin tilintarkastusyhteisö KPMG Oy Ab, ja päävastuullisena
tilintarkastajana sekä kestävyysraportoinnin varmentajana toimii KHT,
kestävyysraportointitarkastaja (KRT) Henrik Holmbom.
Yhtiökokous päätti hallituksen ehdotuksen mukaisesti valtuuttaa
hallituksen päättämään yhtiön omien osakkeiden hankkimisesta ja/tai
pantiksi ottamisesta yhtiön vapaalla omalla pääomalla. Valtuutuksen
nojalla hankittavien ja/tai pantiksi otettavien omien osakkeiden lukumäärä
on yhteensä enintään 12 703 653 osaketta, mikä vastaa noin 10 prosenttia
yhtiön kaikista osakkeista. Lisäksi hallitus valtuutettiin päättämään
osakeannista sekä osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:n tarkoittamien osakkeisiin
oikeuttavien erityisten oikeuksien antamisesta. Valtuutuksen nojalla
annettavien osakkeiden lukumäärä voi olla yhteensä enintään 12 703 653
osaketta, mikä vastaa noin 10 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista.
Nämä valtuutukset ovat voimassa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen
päättymiseen saakka, kuitenkin enintään 30.6.2026 asti.
Hallitus valtuutettiin myös päättämään yhteensä enintään 150 000
euron suuruisista lahjoituksista yleishyödyllisiin tai niihin rinnastettaviin
tarkoituksiin. Valtuutus on voimassa vuoden 2026 varsinaisen
yhtiökokouksen päättymiseen saakka, kuitenkin enintään 18 kuukautta
yhtiökokouksen päätöksen päivämäärästä lukien.
Uusi hallitus valitsi järjestäytymiskokouksessaan hallituksen
puheenjohtajaksi Kari Kauniskankaan ja hallituksen varapuheenjohtajaksi
Matts Rosenbergin. Tarkastusvaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin
Kristian Pullola ja jäseniksi Sofia Hasselberg ja Matts Rosenberg.
Palkitsemisvaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin Kari Kauniskangas ja
jäseniksi Ari Lehtoranta, Carola Lemne ja Teija Sarajärvi.
Muutokset johdossa
Yhtiön johtoryhmän jäsen ja Terveydenhuollon palvelut -liiketoiminta-
alueen johtaja Sari Heinonen jätti yhtiön 15.4.2025 siirtyäkseen LähiTapiola-
ryhmän pääjohtajaksi. Terveydenhuollon palvelut -liiketoiminta-aluetta on
14.4.2025 alkaen johtanut toimitusjohtaja Ville Iho.
14
Laura Karotie, s. 1979, DI, nimitettiin Terveystalon Yritysterveyden
johtajaksi (SVP, Corporate Health) ja konsernin johtoryhmän jäseneksi
1.10.2025 alkaen. Laura Karotie raportoi tehtävässään toimitusjohtaja
Ville Iholle.
Terveystalon johtoryhmän jäsen ja henkilöstöjohtaja Minttu Sinisalo
jätti yhtiön 31.12.2025 siirtyäkseen Keskon henkilöstöjohtajaksi.
Terveystalo on käynnistänyt Sinisalon seuraajan haun.
Veera Siivonen, s. 1980, DI, nimitettiin Digital Care
-liiketoimintajohtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi. Hän raportoi
tehtävässään toimitusjohtaja Ville Iholle.
Hallinnointi
Selvitys Terveystalo Oyj:n hallinto- ja ohjausjärjestelmästä,
palkitsemispolitiikka sekä palkitsemisraportti vuodelta 2025 julkaistaan
osana vuosikertomusta 2025.
Tilikauden päättymisen jälkeiset tapahtumat
Terveystalo Oyj:n hallitus on päättänyt avainhenkilöiden
pitkän aikavälin osakepalkkio-ohjelman uudesta
ansaintajaksosta 2026–2028
Terveystalo Oyj:n hallitus on päättänyt osakepalkkio-ohjelman uusista
ansaintajaksoista vuosille 2026–2028. Ohjelman tarkoituksena
on yhdistää omistajien ja avainhenkilöiden tavoitteet yhtiön arvon
kasvattamiseksi pitkällä aikavälillä, sitouttaa avainhenkilöt toteuttamaan
Terveystalon strategiaa ja tarjota heille kilpailukykyinen, yhtiön
osakkeiden ansaintaan perustuva kannustinohjelma.
Pitkän aikavälin osakepalkkio-ohjelma perustuu rullaavaan 3 vuoden
ansaintajaksorakenteeseen, jossa uusi ansaintajakso alkaa joka vuosi
hallituksen niin päättäessä. Hallitus päättää vuosittain osallistujat,
mittarit, mittareiden tavoitetasot ja ansaintamahdollisuudet. Ohjelman
perustamisesta ja sen keskeisistä ehdoista kerrottiin 3.12.2020 julkaistussa
pörssitiedotteessa.
Suoriteperusteisen osakepalkkio-ohjelman (PSP) ansaintajakso
2026–2028
Suoriteperusteisen osakepalkkio-ohjelman (PSP) ansaintajaksolla
2026–2028 osallistujia palkitaan onnistuneesta omistaja-arvon luonnista.
Suoritusmittarit, joiden pohjalta osakepalkkioita mahdollisesti maksetaan
noin 90 prosentille osallistujista, ovat yhtiön osakkeen kokonaistuoton
(Total Shareholder Return) absoluuttinen ja suhteellinen (OMX HKI
benchmark CAP GI -indeksiin verrattuna) kehitys. Noin 10 prosentille
osallistujista arvonluonnin mittari on heidän johtamansa liiketoiminta-
alueen EBITA (oikaistu liikevoitto ennen aineettomien hyödykkeiden
poistoja ja arvonalentumisia).
Terveystalon hallitus vahvistaa ansaittujen palkkioiden yhteismäärän
ansaintajakson päättymisen jälkeen. 2026–2028 ansaintajakson pohjalta
mahdollisesti suoritettavat osakepalkkiot maksetaan Terveystalo
Oyj:n osakkeina ansaintajakson päätyttyä edellyttäen, että hallituksen
ohjelmalle asettamat suoritustavoitteet saavutetaan. Ohjelman
perusteella maksettavien osakkeiden kokonaismäärä on enintään 740
000 osaketta. Palkkiosta vähennetään palkkionsaajalle aiheutuvat
verot ja veronluonteiset maksut, minkä jälkeen jäljelle jäävä nettomäärä
suoritetaan osallistujille osakkeina.
Ohjelmaan on oikeutettu osallistumaan korkeintaan noin 90 hallituksen
valitsemaa henkilöä, Terveystalon johtoryhmän jäsenet mukaan lukien.
Terveystalo soveltaa johtoryhmän jäseniin osakeomistusvaatimusta.
Johtoryhmän kunkin jäsenen edellytetään säilyttävän vähintään 50
prosenttia pitkän aikavälin kannustinohjelman perusteella nettona
saamistaan osakkeista, kunnes hänen osakeomistuksensa Terveystalosta
vastaa vähintään hänen vuosittaista bruttoperuspalkkaansa.
Ehdollisen osakepalkkio-ohjelman (RSP)
ansaintajakso 2026–2028
Ehdollisen osakepalkkiojärjestelmän tarkoituksena on toimia
täydentävänä rakenteena erikseen valituille Terveystalon avainhenkilöille
erityistilanteissa.
Osakepalkkiot maksetaan Terveystalo Oyj:n osakkeina ansaintajakson
päätyttyä edellyttäen, että kunkin osallistujan työsuhde Terveystaloon
jatkuu edelleen. Ohjelman perusteella maksettavien osakkeiden
kokonaismäärä on enintään 74 000 osaketta.
Hilppa Rautpalo nimitetty Terveystalon henkilöstöjohtajaksi sekä
konsernin johtoryhmän jäseneksi
Hilppa Rautpalo, OTK, varatuomari, s. 1974, on nimitetty Terveystalon
henkilöstöjohtajaksi (SVP, Human Resources) ja konsernin johtoryhmän
jäseneksi. Hän aloittaa tehtävässä viimeistään 14.8.2026. Hilppa Rautpalo
raportoi tehtävässään toimitusjohtaja Ville Iholle.
Merkittävimmät riskit ja epävarmuustekijät
Terveystalon riskienhallintaa ohjaa yhtiön hallituksen hyväksymä
riskienhallintapolitiikka. Politiikassa määritellään riskienhallinnan
päämäärät ja periaatteet, organisointi ja vastuut sekä toimintatavat.
Rahoitusriskien hallinnassa noudatetaan Terveystalon hallituksen
vahvistamaa konsernin rahoituspolitiikkaa. Alla kuvatuilla riskeillä ja
epävarmuustekijöillä katsotaan mahdollisesti olevan merkittävää vaikutusta
yhtiön liiketoimintaan, taloudelliseen tulokseen ja tulevaisuuden näkymiin
seuraavan 12 kuukauden aikana. Tämän luettelon ei ole tarkoitus olla
tyhjentävä. Riskien esitysjärjestys ei kuvaa riskien toteutumisen vaikutuksen
suuruutta tai esiintymistodennäköisyyttä.
• Yhtiön liiketoiminta riippuu sen kyvystä löytää ja houkutella
palvelukseensa päteviä ja ammattitaitoisia terveydenhuollon
ammattilaisia, työntekijöitä ja johtajia sekä pitää heidät palveluksessaan.
Kasvanut palvelutarjonta ja kiristynyt kilpailutilanne vaikuttaa
terveydenhuollon ammattilaisten saatavuuteen erityisesti suurilla
paikkakunnilla. Avainhenkilöiden vaihtuvuuteen liittyy riski siitä, että
mukana häviää tietoa ja osaamista.
• Suomen talouden heikko yleinen kehitys, korkea inflaatio ja niiden
vaikutukset yksityishenkilöiden, työnantajien ja julkisyhteisöjen
taloudelliseen tilanteeseen voivat vaikuttaa haitallisesti Terveystalon
liiketoimintaan ja toiminnan kannattavuuteen vähentämällä Terveystalon
palveluiden kysyntää sekä vaikuttaa haitallisesti rahoituksen
saatavuuteen.
15
• Yhtiön liiketoiminta on hyvin riippuvainen toimivista tietojärjestelmistä,
tietoliikenteestä ja ulkoisista palveluntoimittajista. Häiriöitä voivat
aiheuttaa mm. laiterikot, ohjelmistovirheet tai kyberuhat. Pitkäkestoiset
toimintahäiriöt tietojärjestelmissä tai maksuliikenteessä voivat
aiheuttaa merkittäviä myynnin menetyksiä ja asiakastyytyväisyyden
heikkenemistä.
• Yhtiö ei välttämättä onnistu löytämään sopivia yritysostokohteita
tai laajentumismahdollisuuksia suotuisin ehdoin ja ostokohteiden
integraatiot eivät välttämättä toteudu suunnitellusti.
• Terveystalon laajentumiseen uusille maantieteellisille markkinoille
liittyy useita riskejä. Epäonnistuminen laajentumismahdollisuuksien
tunnistamisessa, uusien työntekijöiden rekrytoinnissa tai arvioitujen
hyötyjen saavuttamisessa voi vaikuttaa haitallisesti Terveystalon
liiketoimintaan ja toiminnan tulokseen.
• Tietojärjestelmähankkeisiin sekä palvelujen, palvelutuotteiden ja
toimintamallien kehittämiseen ja käyttöönottoon liittyy riskejä.
Yhtiö luo uusia digitaalisia asiakasratkaisuja, jolloin tietojärjestelmiin
liittyvä kokonaisriski kasvaa. Digitaalisten järjestelmien kehittämisen
epäonnistuminen voi altistaa Terveystalon mahdollisille teknisille vioille
ja häiriöille.
• Tietoturvan tai -suojan vaarantuminen voi aiheuttaa menetyksiä,
vahingonkorvausvaatimuksia ja maineen vaarantumisen.
• Pandemiat tai epidemiat ja niihin liittyvät rajoitustoimenpiteet voivat
vaikuttaa haitallisesti Terveystalon liiketoimintaan muun muassa
vähentämällä joidenkin terveydenhuollon palveluiden kysyntää tai
aiheuttamalla haasteita toimitusketjussa.
• Kilpailuympäristön muutoksilla, markkinoille tulevilla uusilla
kilpailijoilla ja lisääntyvällä hintakilpailulla voi olla haitallinen vaikutus
yhtiön kannattavuuteen ja kasvupotentiaaliin.
• Terveystalon työterveyshuollon kysyntä on altis väestökehityksen
aiheuttamille muutoksille väestön ikääntyessä ja työssäkäyvän väestön
osuuden vähentyessä.
• Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus (SOTE) ja sen oikeudelliset
tulkinnat voivat vaikuttaa Terveystalon liiketoimintaan ja toiminnan
kannattavuuteen.
• Muutokset terveydenhuollon palvelujen korvausjärjestelmässä voivat
vaikuttaa haitallisesti Terveystalon liiketoimintaan, taloudelliseen
asemaan ja toiminnan tulokseen.
• Toiminnallisten riskien hallinnan, lääketieteellisen laadun ja
sisäisen valvonnan prosessien epäonnistumiset tai puutteet voivat
johtaa laadunvalvonnan, mukaan lukien lääketieteellisen laatu,
epäonnistumiseen tai muuten vaikuttaa haitallisesti Terveystalon
kannattavuuteen ja maineeseen.
• Terveystalon toiminta saattaa olla altis lakoille tai muille työehtoihin
liittyville työtaistelutoimille.
• Käynnissä olevat tulosparannusohjelmat voivat jäädä tavoitteistaan ja/tai
parannukset eivät välttämättä ole kestäviä.
• Yhtiö on osapuolena ja voi joutua osapuoleksi viranomaisen, potilaan
tai kolmannen osapuolen vireille panemassa oikeudenkäynnissä tai
hallinnollisessa menettelyssä. Yhtiö katsoo, etteivät sen tämänhetkiset
vireillä olevat oikeudelliset vaatimukset tai oikeudenkäynnit ole
luonteeltaan merkittäviä.
Terveystalon riskienhallintaa ja yhtiön liiketoimintaan liittyviä riskejä on
kuvattu tarkemmin yhtiön kotisivuilla.
Yhtiökokous vuonna 2026
Terveystalo Oyj:n varsinainen yhtiökokous on suunniteltu pidettäväksi
tiistaina 24.3.2026. Hallitus kutsuu yhtiökokouksen koolle erikseen
julkistettavalla kutsulla.
Terveystalo Oyj
Hallitus
16
Taloudellista kehitystä kuvaavien tunnuslukujen
ja vaihtoehtoisten tunnuslukujen laskentakaavat
Terveystalo esittää IFRS-tunnuslukujen lisäksi täydentäviä,
vaihtoehtoisia tunnuslukuja, joita yhtiö seuraa sisäisesti ja jotka
antavat merkittävää yhtiötä koskevaa lisätietoa johdolle, sijoittajille,
arvopaperimarkkina-analyytikoille ja muille tahoille yhtiön
toiminnan tuloksesta, taloudellisesta asemasta ja rahavirroista. Näitä
ei tulisi tarkastella erillisenä IFRS:n mukaisista tunnusluvuista eikä
niitä korvaavina tunnuslukuina.
Taseen vaihtoehtoiset tunnusluvut
Yhtiö esittää seuraavat taseen vaihtoehtoiset tunnusluvut, koska ne ovat yhtiön näkemyksen mukaan hyödyllisiä
mittareita yhtiön kyvystä saada rahoitusta ja maksaa velkaansa.
Oman pääoman tuotto (ROE), % =
Kauden tulos (viimeiset 12 kuukautta)
x 100 %
Oma pääoma (sisältäen määräysvallattomien omistajien osuuden) (keskimäärin)
Omavaraisuusaste, % =
Oma pääoma (sisältäen määräysvallattomien omistajien osuuden)
x 100 %
Taseen loppusumma - saadut ennakot
Nettovelkaantumisaste (gearing), % =
Korolliset velat - korolliset saamiset ja rahavarat
x 100 %
Oma pääoma
Nettovelka/käyttökate (EBITDA) (viimeiset 12
kuukautta) *
=
Korolliset velat - korolliset saamiset ja rahavarat
Käyttökate (EBITDA) (viimeiset 12 kuukautta)
Nettovelka/oikaistu käyttökate (EBITDA) (viimeiset
12 kuukautta) *
=
Korolliset velat - korolliset saamiset ja rahavarat
Oikaistu käyttökate (EBITDA) (viimeiset 12 kuukautta)
Oikaistu nettovelka/oikaistu käyttökate (EBITDA)
(viimeiset 12 kuukautta), ilman IFRS 16:ta *
=
Korolliset velat ilman vuokrasopimusvelkoja - korolliset saamiset ja rahavarat
Oikaistu käyttökate (EBITDA) (viimeiset 12 kuukautta), ilman IFRS 16:ta
17
Tuloslaskelman vaihtoehtoiset tunnusluvut
Yhtiö esittää seuraavat tuloslaskelman vaihtoehtoiset tunnusluvut, koska yhtiön näkemyksen mukaan ne lisäävät
ymmärrystä yhtiön liiketoiminnan tuloksesta. Lisäksi oikaistut vaihtoehtoiset tunnusluvut ovat usein analyytikkojen
ja muiden osapuolten käyttämiä ja helpottavat vertailtavuutta kausien välillä.
Oikaistu käyttökate (EBITDA) * = Liikevoitto/-tappio + poistot ja arvonalentumiset + oikaisut
Oikaistu käyttökate (EBITDA), % * =
Liikevoitto/-tappio + poistot ja arvonalentumiset + oikaisut
x 100 %
Liikevaihto
Oikaistu liikevoitto/-tappio ennen
aineettomien hyödykkeiden poistoja
ja arvonalentumisia (EBITA)
=
Liikevoitto/-tappio + aineettomien hyödykkeiden poistot ja arvonalentumiset
+ oikaisut
Oikaistu liikevoitto/-tappio ennen
aineettomien hyödykkeiden poistoja
ja arvonalentumisia (EBITA), % *
=
Liikevoitto/-tappio + aineettomien hyödykkeiden poistot ja arvonalentumiset
+ oikaisut
x 100 %
Liikevaihto
Oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT) * =
Tulos ennen rahoituseriä, veroja ja osuutta osakkuusyhtiöiden tuloksesta
+ oikaisut
Oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT),
% *
=
Tulos ennen rahoituseriä, veroja ja osuutta osakkuusyhtiöiden tuloksesta
+ oikaisut
x 100 %
Liikevaihto
Käyttökate (EBITDA) = Liikevoitto/-tappio + poistot ja arvonalentumiset
Käyttökate (EBITDA), %
= Liikevoitto/-tappio + poistot ja arvonalentumiset
x 100 %
Liikevaihto
Liikevoitto/-tappio ennen
aineettomien hyödykkeiden poistoja
ja arvonalentumisia (EBITA)
= Liikevoitto/-tappio + aineettomien hyödykkeiden poistot ja arvonalentumiset
Liikevoitto/-tappio ennen
aineettomien hyödykkeiden poistoja
ja arvonalentumisia (EBITA), %
=
Liikevoitto/-tappio + aineettomien hyödykkeiden poistot ja arvonalentumiset
x 100 %
Liikevaihto
Liikevoitto/-tappio (EBIT) = Tulos ennen rahoituseriä, veroja ja osuutta osakkuusyhtiöiden tuloksesta
Liikevoitto/-tappio (EBIT), % =
Tulos ennen rahoituseriä, veroja ja osuutta osakkuusyhtiöiden tuloksesta
x 100 %
Liikevaihto
Oikaistu käyttökate (EBITDA), ilman
IFRS 16:ta *
=
Liikevoitto/-tappio + poistot ja arvonalentumiset + oikaisut - IFRS 16
vuokrakuluoikaisu
* Oikaisut ovat tavanomaisesta liiketoiminnasta poikkeavia olennaisia eriä, jotka liittyvät liiketoiminnan hankintojen kuluihin,
liiketoiminnan uudelleenjärjestelykuluihin, omaisuuden nettomyyntivoittoihin ja -tappioihin, arvonalentumisiin, strategisiin projekteihin
ja muihin vertailukelpoisuuteen.
Osakekohtaiset tunnusluvut
Osakekohtainen tulos,
(euroa)
=
Emoyrityksen omistajille kuuluva kauden tulos
Osakkeiden keskimääräinen lukumäärä
Efektiivinen osinkotuotto,
%
=
Osakekohtainen osinko
x 100 %
Tilikauden päätöskurssi
Hinta/voittosuhde (P/E) =
Tilikauden päätöskurssi
Osakekohtainen tulos
18
Täsmäytyslaskelma vaihtoehtoisiin tunnuslukuihin
Oman pääoman tuotto (ROE), % 2025 2024 2023
Tilikauden tulos 92,6 71,7 -42,2
Oma pääoma (sisältäen määräysvallattomien omistajien osuuden)
(keskimäärin) 566,2 531,8 553,7
Oman pääoman tuotto (ROE), % 16,4 13,5 -7,6
Omavaraisuusaste, % 2025 2024 2023
Oma pääoma (sisältäen määräysvallattomien omistajien osuuden) 584,2 548,2 515,4
Taseen loppusumma 1 441,1 1 398,4 1 419,5
Saadut ennakot 6,5 6,9 6,4
Omavaraisuusaste, % 40,7 39,4 36,5
Nettovelkaantumisaste (gearing), % 2025 2024 2023
Korolliset velat 583,7 570,0 635,8
Korolliset saamiset ja rahavarat 75,7 65,2 37,7
Oma pääoma 584,2 548,2 515,4
Nettovelkaantumisaste (gearing), % 87,0 92,1 116,0
Nettovelka/käyttökate (EBITDA) 2025 2024 2023
Korolliset velat 583,7 570,0 635,8
Korolliset saamiset ja rahavarat 75,7 65,2 37,7
Käyttökate (EBITDA) 237,5 222,5 179,2
Nettovelka/käyttökate (EBITDA) 2,1 2,3 3,3
Nettovelka/oikaistu käyttökate (EBITDA) 2025 2024 2023
Korolliset velat 583,7 570,0 635,8
Korolliset saamiset ja rahavarat 75,7 65,2 37,7
Oikaistu käyttökate (EBITDA) 252,2 245,9 200,2
Nettovelka/oikaistu käyttökate (EBITDA) 2,0 2,1 3,0
Oikaistu käyttökate (EBITDA), milj. euroa 2025 2024 2023
Tilikauden tulos 92,6 71,7 -42,2
Tuloverot 23,5 18,0 3,3
Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta - - 0,0
Osuus yhteisyritysten tuloksesta 0,2 - -
Nettorahoituskulut 21,2 26,5 24,2
Poistot ja arvonalentumiset 100,0 106,4 193,8
Oikaisut* 14,7 23,5 21,2
Oikaistu käyttökate (EBITDA) 252,2 245,9 200,2
Oikaistu käyttökate (EBITDA), % 2025 2024 2023
Oikaistu käyttökate (EBITDA) 252,2 245,9 200,2
Liikevaihto 1 278,9 1 340,0 1 286,4
Oikaistu käyttökate (EBITDA), % 19,7 18,4 15,6
19
Oikaistu liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja
ja arvonalentumisia (EBITA), milj. euroa 2025 2024 2023
Tilikauden tulos 92,6 71,7 -42,2
Tuloverot 23,5 18,0 3,3
Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta - - 0,0
Osuus yhteisyritysten tuloksesta 0,2 - -
Nettorahoituskulut 21,2 26,5 24,2
Aineettomien hyödykkeiden poistot
ja arvonalentumiset 27,1 31,5 119,1
Oikaisut* 14,7 23,5 21,2
Oikaistu liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA) 179,3 171,0 125,6
Oikaistu liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja
ja arvonalentumisia (EBITA), % 2025 2024 2023
Oikaistu liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA)
179,3 171,0 125,6
Liikevaihto 1 278,9 1 340,0 1 286,4
Oikaistu liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA), % 14,0 12,8 9,8
Oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT), milj. euroa 2025 2024 2023
Tilikauden tulos 92,6 71,7 -42,2
Tuloverot 23,5 18,0 3,3
Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta - - 0,0
Osuus yhteisyritysten tuloksesta 0,2 - -
Nettorahoituskulut 21,2 26,5 24,2
Oikaisut* 18,8 24,4 107,8
Oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT) 156,3 140,5 93,1
Oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT), % 2025 2024 2023
Oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT) 156,3 140,5 93,1
Liikevaihto 1 278,9 1 340,0 1 286,4
Oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT), % 12,2 10,5 7,2
Käyttökate (EBITDA), milj. euroa 2025 2024 2023
Tilikauden tulos 92,6 71,7 -42,2
Tuloverot 23,5 18,0 3,3
Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta - - 0,0
Osuus yhteisyritysten tuloksesta 0,2 - -
Nettorahoituskulut 21,2 26,5 24,2
Poistot ja arvonalentumiset 100,0 106,4 193,8
Käyttökate (EBITDA) 237,5 222,5 179,2
20
Käyttökate (EBITDA), % 2025 2024 2023
Käyttökate (EBITDA) 237,5 222,5 179,2
Liikevaihto 1 278,9 1 340,0 1 286,4
Käyttökate (EBITDA), % 18,6 16,6 13,9
Liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA), milj. euroa 2025 2024 2023
Tilikauden tulos 92,6 71,7 -42,2
Tuloverot 23,5 18,0 3,3
Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta - - 0,0
Osuus yhteisyritysten tuloksesta 0,2 - -
Nettorahoituskulut 21,2 26,5 24,2
Aineettomien hyödykkeiden poistot
ja arvonalentumiset 27,1 31,5 119,1
Liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA) 164,6 147,6 104,4
Liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA), % 2025 2024 2023
Liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA) 164,6 147,6 104,4
Liikevaihto 1 278,9 1 340,0 1 286,4
Liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja
arvonalentumisia (EBITA), % 12,9 11,0 8,1
Liikevoitto/-tappio (EBIT), milj. euroa 2025 2024 2023
Tilikauden tulos 92,6 71,7 -42,2
Tuloverot 23,5 18,0 3,3
Osuus osakkuusyritysten tuloksesta - - 0,0
Osuus yhteisyritysten tuloksesta 0,2 - -
Nettorahoituskulut 21,2 26,5 24,2
Liikevoitto/-tappio (EBIT) 137,5 116,1 -14,7
Liikevoitto/-tappio (EBIT), % 2025 2024 2023
Liikevoitto/-tappio (EBIT) 137,5 116,1 -14,7
Liikevaihto 1 278,9 1 340,0 1 286,4
Liikevoitto/-tappio (EBIT), % 10,8 8,7 -1,1
Oikaisut aiheryhmittäin*, milj. euroa 2025 2024 2023
Yrityshankintoihin liittyvät kulut
1)
-0,1 -0,7 -0,8
Uudelleenjärjestelyihin liittyvät kulut
2)
1,1 1,9 3,2
Omaisuuden nettomyyntivoitot ja -tappiot
3)
-0,1 0,6 -
Arvonalentumiset 4,1 0,9 80,8
Strategiset projektit ja muut vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät 13,9 21,6 18,8
Oikaisut 18,8 24,4 101,9
21
Oikaisut tiliryhmittäin*, milj. euroa 2025 2024 2023
Liiketoiminnan muut tuotot -0,9 -1,0 -0,8
Henkilöstökulut 2,0 1,4 3,1
Liiketoiminnan muut kulut 13,6 23,1 18,7
Poistot ja arvonalentumiset 4,1 0,9 86,7
Laskennalliset verot - - -5,9
Oikaisut 18,8 24,4 101,9
Oikaistu käyttökate (EBITDA), ilman IFRS 16:ta 2025 2024 2023
Tilikauden tulos 92,6 71,7 -42,2
Tuloverot 24,0 18,0 3,3
Osuus osakkuusyritysten tuloksesta - - 0,0
Osuus yhteisyritysten tuloksesta 0,2 - -
Nettorahoituskulut 20,7 26,5 24,2
Poistot ja arvonalentumiset 100,0 106,4 193,8
Oikaisut* 14,7 23,5 21,1
IFRS 16 vuokrakuluoikaisu -55,7 -56,4 -57,4
Oikaistu käyttökate (EBITDA), ilman IFRS 16:ta 196,5 189,5 142,8
Nettovelka/oikaistu käyttökate (EBITDA), ilman IFRS 16:ta 2025 2024 2023
Korolliset velat 381,1 378,2 416,7
Korolliset saamiset ja rahavarat 75,7 65,2 37,7
Oikaistu käyttökate (EBITDA) 196,5 189,5 142,8
Nettovelka/oikaistu käyttökate (EBITDA), ilman IFRS 16:ta 1,6 1,7 2,7
* Oikaisut ovat tavanomaisesta liiketoiminnasta poikkeavia olennaisia eriä, jotka liittyvät liiketoiminnan hankintojen kuluihin,
liiketoiminnan uudelleenjärjestelykuluihin, omaisuuden nettomyyntivoittoihin ja -tappioihin, arvonalentumisiin ja muihin
vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin eriin.
1)
Sisältäen hankittujen liiketoimintojen transaktiokustannukset ja integraatiokulut.
2)
Sisältäen verkoston ja liiketoimintojen uudelleenjärjestelyt.
3)
Sisältäen liiketoimintojen myynnit.
22
Kestävyysraportti
24 Yleiset tiedot
25 Kestävyysraportin laatimisperusteet
25 Hallinto
30 Strategia
41 Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
54 Ympäristötiedot
55 Ilmastonmuutos
65 Resurssien käyttö ja kiertotalous
68 Yhteiskunnalliset tiedot
69 Oma työvoima
83 Arvoketjun työntekijät
88 Kuluttajat ja loppukäyttäjät
104 Hallinnolliset tiedot
105 Liiketoiminnan harjoittaminen
23
Yleiset tiedot
25 Kestävyysraportin laatimisperusteet
25 Hallinto
30 Strategia
41 Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
24
Yleiset tiedot
ESRS 2
Kestävyysraportin laatimisperusteet
BP 1, 2
Terveystalo Oyj on suomalainen Suomen lakien mukaan perustettu julkinen
osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Helsinki. Konsernin emoyhtiö Terveystalo
Oyj on noteerattu Nasdaq Helsingissä. Terveystalo-konserni muodostuu
emoyhtiöstä ja 25 tytäryhtiöstä. Yhtiö on Suomen suurin yksityinen
terveydenhuollon palveluihin keskittynyt yritys liikevaihdolla mitattuna
ja yksi johtavista työterveyden toimijoista Suomessa ja Ruotsissa. Yhtiö
tarjoaa yleislääketieteen, työterveyden ja erikoissairaanhoidon palveluja,
diagnostiikkapalveluja, päiväkirurgiaa, suunterveyden palveluja ja muita
täydentäviä terveyspalveluja yritys- ja yksityisasiakkaille sekä julkisen
sektorin asiakkaille.
Kestävyysraportissa toiminnasta raportoidaan Terveystalo-
konsernin tasolla ja konsolidoinnin laajuus on sama kuin konsernin
tilinpäätöksessä, ellei toisin ole mainittu. Selvityksen omaa toimintaa
koskevat tiedot kattavat koko konsernin oman työvoiman, eli sekä
työsuhteiset että muut kuin työsuhteiset työntekijät (mukaan lukien
itsenäiset ammatinharjoittajat), ellei toisin mainita. Kestävyysraportti
sisältää olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet, jotka liittyvät
Terveystalon arvoketjun alku- ja loppupäähän. Kestävyysraportti
julkaistaan vuosittain. Raportointijakso vastaa taloudellisen raportoinnin
tilikautta 1.1.2025–31.12.2025. Kestävyysraportissa aikavälit on määritelty
ESRS-standardin asettamien raportointia koskevien aikavälien mukaisesti:
lyhyt aikaväli = raportointijakso (yksi vuosi), keskipitkä aikaväli = 1–5
vuotta ja pitkä aikaväli: >5 vuotta. Eri aihealueita koskevat tarpeelliset
raportointiperiaatteet on esitetty kunkin aihekohtaisen standardin
yhteydessä. Kestävyysraportissa ei ole käytetty mittareita, joihin sisältyy
arvoketjun alku- tai loppupään tietojen estimaatteja. Vuoden 2025
raportissa eNPS-mittari (Employee Net Promoter Score) on jätetty pois ja
korvattu ammattilaisten sitoutuneisuusindeksillä, joka kuvaa paremmin
henkilöstön päivittäistä työskentelykokemusta, tarjoaa syvällisempää tietoa
henkilöstön sitoutumisesta ja johon operatiiviset johtajat ja esihenkilöt
voivat paremmin vaikuttaa omilla toimenpiteillään. Sairauspoissaoloasteen
vertailuluvut vuosilta 2024 ja 2023 on korjattu havaitun laskentavirheen
vuoksi. Lisäksi S1-9 tietopisteen ikäjakauman vertailuluvut vuosilta 2024 ja
2023 on korjattu havaitun virheen vuoksi. KPMG Oy Ab on varmentanut
kestävyysraportin ISAE 3000 -varmennusstandardin mukaisesti, ja kyseessä
on rajoitettu varmennus.
Hallinto
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli sekä niille
toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysaiheet
GOV 1, 2
Kestävyysraportissa on annettu tiedot kestävyyden hallinnosta. Lisätietoa
hallinto-, johto- ja valvontaelinten yleisistä tehtävistä, kokoonpanosta,
monimuotoisuudesta, osaamisesta sekä sisäisen valvonnan, sisäisen
tarkastuksen ja riskienhallinnan prosesseista löytyy Terveystalon hallinto- ja
ohjausjärjestelmästä laaditusta selvityksestä.
Hallitus ja valiokunnat
Terveystalo Oyj:n hallitus on ylin päättävä elin, joka valvoo vastuullisuuteen
liittyviä asioita organisaatiossa. Hallitus huolehtii tehtävistä, jotka kuuluvat
sen vastuulle soveltuvien lakien, Terveystalo Oyj:n yhtiöjärjestyksen,
hallituksen työjärjestyksen, Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n julkaiseman
kulloinkin voimassa olevan hallinnointikoodin tai muiden suomalaisiin
listayhtiöihin soveltuvien sääntöjen ja määräysten mukaisesti. Hallitus
huolehtii muun muassa yhtiön hallinnosta ja sen toiminnan asianmukaisesta
järjestämisestä. Hallitus tekee periaatepäätökset ja päättää asioista, joilla
voisi olla laaja-alaisia vaikutuksia yhtiön toimintaan. Hallituksen tehtävänä
on myös tarkistaa ja hyväksyä yhtiön ja sen eri liiketoimintojen strategiset
tavoitteet ja suunnitelmat sekä seurata niiden täytäntöönpanoa. Hallituksen
vastuut kuvataan hallituksen kirjallisessa työjärjestyksessä, joka täydentää
yhtiöjärjestyksen ja soveltuvien lakien ja määräysten säännöksiä.
Terveystalon vastuullisuuden johtamismallin mukaisesti hallitus käsittelee
ja ohjaa vastuullisuuden strategiaa ja päättää keskeisistä vastuullisuuteen
liittyvistä sitoumuksista ja kestävyyteen liittyvien tavoitteiden asettamisesta
sekä seuraa ja valvoo tavoitteiden saavuttamista. Hallitus hyväksyy myös
keskeisimmät konsernin kestävyyteen liittyvät politiikat ja Terveystalon
eettiset ohjeet. Työjärjestyksensä mukaisesti hallituksen tehtäviin kuuluu
taloudellisen raportointiprosessin seurannan ja valvonnan rinnalla myös
kestävyysraportointiprosessin seuranta ja valvonta. Hallitus valmistelee
kestävyysraportointitarkastajan valinnan, seuraa kestävyysraportoinnin
varmentamista ja hyväksyy Terveystalon kestävyysraportin.
Hallitus varmistaa, että yhtiö on määrittänyt sisäistä valvontaa,
sisäistä tarkastusta ja riskienhallintaa koskevat toimintaperiaatteet ja
valvoo kyseisten toimintaperiaatteiden noudattamista. Terveystalon
riskienhallinnan politiikan mukaisesti hallitus vahvistaa konsernin
riskienhallintapolitiikan sekä käsittelee konsernin merkittävimmät
riskit ja epävarmuustekijät. Sisäinen valvonta on integroitu osaksi
Terveystalon johtamis- ja raportointijärjestelmää, ja sitä toteuttavat
25
hallitus, tarkastusvaliokunta, operatiivinen johto sekä taloushallinnon
työntekijät taloudellisen raportointiprosessin osalta. Sisäisen valvonnan
perusta on Terveystalon riskienhallintajärjestelmä, liiketoimintakulttuuri
ja sen mukaiset toimintatavat. Konsernin arvot, eettiset ohjeet (Code
of Conduct) sekä politiikat ja periaatteet, kuten riskienhallinnan
politiikka, rahoituspolitiikka, hankintapolitiikka, tiedonantopolitiikka ja
hyväksymisvaltuudet, ohjaavat sisäistä valvontaa.
Terveystalon vastuullisuusjohtaja esittelee hallitukselle vastuullisuuteen
liittyvät olennaiset asiat vähintään kerran vuodessa laajemman
vastuullisuusagendan ja tavoitteiden sekä suoriutumisen läpikäynnin
yhteydessä. Vastuullisuusasioita käsitellään hallituksen kokouksissa
kuitenkin myös tarpeen mukaan, kun olennaisia asioita on tiedotettavana
tai päätettävänä. Vuoden 2025 aikana hallituksen kokouksissa käsiteltiin
muun muassa seuraavia vastuullisuuteen liittyviä asioita: vuoden 2024
kestävyysraportti ja sen varmentaminen, kaksoisolennaisuuusanalyysin
prosessi, Terveystalon päivitetyn kaksoisolennaisuusanalyysin tulokset,
Terveystalon päivitetyt olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä Terveystalon kestävyysraportoinnin rakenne. Hallitus on käsitellyt
kaksoisolennaisuusanalyysin yhteyttä Terveystalon vastuullisuusohjelmaan.
Hallitus on myös käsitellyt Terveystalon tieteeseen perustuvia tavoitteita
(SBTi), toimitusketjun vastuullisuuteen liittyviä tavoitteita ja näiden tuloksia,
toimenpiteitä vuonna 2025 sekä Terveystalon ESG-riskimallia. Myös
riskienhallinta, Terveystalon ihmisoikeusvaikutukset sekä tietoturva ovat
olleet vuoden aikana hallituksen agendalla.
Hallitus on perustanut hallitustyön tehostamiseksi kaksi valiokuntaa:
tarkastusvaliokunnan ja palkitsemisvaliokunnan. Valiokunnille on
laadittu kirjalliset työjärjestykset, joissa määritellään valiokuntien
tehtävät. Tarkastusvaliokunnan tehtäviin kuuluu muun muassa
hallituksen avustaminen sen taloudelliseen raportointiprosessiin,
tilintarkastukseen, kestävyysraportointiprosessiin ja varmentamiseen
liittyvien valvontavelvollisuuksien täyttämisessä ja seurannassa
sekä raportointiin, sisäiseen valvontaan, sisäiseen tarkastukseen ja
riskienhallintaan liittyvien asioiden valvonnassa. Tarkastusvaliokunta
seuraa ja arvioi yhtiön taloudellista ja kestävyysraportointijärjestelmää sekä
tilinpäätösten, muiden taloudellisten raporttien ja vastuullisuusraporttien
laatua ja eheyttä. Tarkastusvaliokunta seuraa myös tilinpäätöksen ja
konsernitilinpäätöksen lakisääteistä tilintarkastusta sekä kestävyysraportin
varmentamista. Tarkastusvaliokunta myös arvioi ulkoisen tilintarkastajan
ja kestävyysraportin varmentajan pätevyyttä ja riippumattomuutta,
valmistelee tilintarkastajan ja varmentajan valintaa koskevan
päätösehdotuksen sekä valvoo lakien ja määräysten noudattamista.
Lisäksi tarkastusvaliokunta seuraa ja arvioi yhtiön sisäisen valvonnan,
sisäisen tarkastuksen ja riskienhallintajärjestelmien tehokkuutta ja
arvioi sisäisen tarkastuksen toimintaa. Konsernin sisäinen tarkastus, joka
on toteutettu ulkopuolisena ostopalveluna tilintarkastusyhteisöiltä,
raportoi tarkastusvaliokunnalle.
Hallituksen palkitsemisvaliokunta puolestaan avustaa hallitusta
muun muassa palkitsemiseen liittyvien asioiden valmistelussa.
Palkitsemisvaliokunta muun muassa valmistelee toimielinten
palkitsemispolitiikan ja -raportin, valmistelee ja arvioi toimitusjohtajan
ja toimitusjohtajalle suoraan raportoivien muiden johtoryhmän
jäsenten palkitsemista ja valmistelee lyhyen ja pitkän aikavälin
kannustinsuunnitelmat. Palkitsemisvaliokunta valmistelee toimitusjohtajan
ja muiden suoraan toimitusjohtajalle raportoivien johtoryhmän
jäsenten nimitysasiat.
Valiokunnat käsittelevät vastuullisuusasioita aina, kun olennaisia
asioita on tiedotettavana tai päätettävänä. Tarkastusvaliokunta
on vuoden 2025 aikana käsitellyt Terveystalon vuoden 2024
vastuullisuusraporttia sekä sen valmisteluun ja varmentamiseen liittyviä
aiheita. Tarkastusvaliokunta on lisäksi käsitellyt erityisesti Corporate
Sustainability Reporting Directive (CSRD) -kestävyysraportointidirektiivin
tuomia raportointivaatimuksia ja kaksoisolennaisuusarvioinnin prosessia,
päivitetyn kaksoisolennaisuusaarvioinnin tuloksia, mukaan lukien
lopputulemana tunnistetut olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä näiden arviointi, päivitetyn arvioinnin eroja aiemman arvioinnin
tuloksiin, sekä arvioinnin yhteyttä Terveystalon vastuullisuusohjelmaan.
Palkitsemisvaliokunta on vuoden aikana valmistellut toimitusjohtajan ja
toimitusjohtajalle suoraan raportoivien muiden johtoryhmän jäsenten
lyhyen ja pitkän aikavälin kannustinsuunnitelmia. Kannustinsuunnitelmien
tavoitteena on muun muassa ohjata tulosta kunkin vuoden keskeisiin
strategisiin painopisteisiin perustuvien konsernitason ja yksilöllisten
tavoitteiden saavuttamiseksi ja tiettyjen konsernitavoitteiden suuntaan.
Valmistellessaan lyhyen ja pitkän aikavälin kannustinsuunnitelmia
palkitsemisvaliokunta arvioi suunnitelmien kannalta relevantteja mittareita
ja tulostavoitteita, joita käytetään palkitsemisen tuloskriteereinä. Nämä
mittarit voivat liittyä kestävyyteen tai muihin aiheisiin.
Toimitusjohtaja ja johtoryhmä
Toimitusjohtaja hoitaa yhtiön juoksevaa hallintoa ja toteuttaa yhtiön
strategiaa hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti,
vastaa hallituksen hyväksymien toimenpiteiden toteutuksesta ja valvoo
strategisesti tärkeiden toimenpiteiden valmistelua. Täten Terveystalon
toimitusjohtaja vastaa yhdessä muun johtoryhmän kanssa myös yhtiön
vastuullisuusagendan onnistuneesta implementoinnista. Toimitusjohtaja
varmistaa, että yhtiön johto on riittävällä tavalla järjestetty ja että
yhtiön kirjanpito on lainmukainen. Terveystalon riskienhallinnan
politiikan mukaisesti toimitusjohtaja johtaa Terveystalon riskienhallintaa.
Riskienhallinnan johtamisessa toimitusjohtajaa tukee talousjohtaja, joka
käsittelee riskienhallinnan ajankohtaiset asiat ja valmistelee konsernin
riskiraporttiluonnoksen. Toimitusjohtaja yhdessä johtoryhmän kanssa
arvioi riskienhallinnan toimivuutta ja tehokkuutta strategian ja toiminnan
suunnittelun yhteydessä. Vastuullisuuteen liittyviä riskejä käsitellään osana
yhtiön yleistä riskienhallintaa. Toimitusjohtaja varmistaa myös, että yhtiön
hallinto ja varainhoito on järjestetty asianmukaisesti. Toimitusjohtaja toimii
Terveystalon johtoryhmän puheenjohtajana. Terveystalon toimitusjohtajana
on joulukuusta 2019 alkaen toiminut Ville Iho. Toimitusjohtajan
tarkempi esittely löytyy Terveystalon hallinto- ja ohjausjärjestelmästä
laaditusta selvityksestä.
Johtoryhmä avustaa toimitusjohtajaa muun muassa yhtiön
strategiaan, liiketoimintasuunnitelmiin, periaatepäätöksiin ja muihin
merkittäviin aiheisiin liittyvien asioiden valmistelussa ja toteutuksessa.
Kestävyysriskejä arvioidaan osana Terveystalo-konsernin yleistä
26
riskienhallintaa. Riskienhallinnan keskeisenä tavoitteena on tukea hallitusta,
tarkastusvaliokuntaa ja toimitusjohtajaa riskienhallinnassa ja hallinnoinnissa
sekä konsernin johtoryhmää strategisiin tavoitteisiin liittyvien riskien
tunnistamisessa. Riskienhallinnan tavoitteena on lisäksi varmistaa konsernin
olennaisten riskien ymmärtäminen ja tarjota konsernin johdolle laadukasta
ja oikea-aikaista päätöksenteon ja riskien vähentämisen kannalta olennaista
riskitietoa. Riskienhallinnan tavoitteena on myös varmistaa liiketoiminnan
häiriöttömyys integroimalla jatkuvuus- ja riskienhallintaprosessit,
varmistaa hoidon laadun ja potilasturvallisuuden toteutuminen ja turvata
tietojen luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus. Riskienhallinta kuuluu
olennaisesti Terveystalo-konsernin suunnitteluprosesseihin ja seuranta- ja
raportointimenettelyihin, ja riskinottoa suhteessa riskinkantokykyyn
arvioidaan erityisesti strategiakäsittelyn yhteydessä sekä päätettäessä
konsernin kannalta merkittävistä liiketoimintahankkeista ja investoinneista.
Riskienhallinta on kiinteä osa johtamista, joka edesauttaa strategista
kehitystä ja auttaa johtoa tekemään tietoisia valintoja, asettamaan
toimenpiteitä tärkeysjärjestykseen, ottamaan huomioon mahdollisuuksia
ja epävarmuustekijöitä sekä niiden vaikutuksia ja erottamaan
vaihtoehtoiset toimintatavat.
Kuten edellä on todettu, konsernin johto osallistuu myös sisäisen
valvonnan toteuttamiseen. Terveystalo Oyj:n hallitus on delegoinut
tehokkaan valvontaympäristön ja taloudellisen raportoinnin
luotettavuuteen liittyvien valvontatoimenpiteiden käytännön toteutuksen
talousjohtajalle. Talousjohtaja on myös vastuussa taloudellisen
raportoinnin kontrolliympäristöstä ja toimii raportointiriskien omistajana
sekä raportoi tarkastusvaliokunnalle ja hallitukselle riskienhallinnasta ja
sisäisestä valvonnasta.
Terveystalon vastuullisuuden johtamismallin mukaisesti johtoryhmä
arvioi konsernin vastuullisuuden toimintasuunnitelmia ja lähestymistapaa,
sitoumuksia, investointeja ja tavoitteita, ja päättää niiden viemisestä
hallituksen lopullisesti hyväksyttäväksi. Johtoryhmä seuraa kestävyyteen
liittyvissä tavoitteissa, sitoumuksissa ja toimintasuunnitelmissa edistymistä
ja vastaa siitä, että kestävyyteen liittyvät sitoumukset integroidaan
osana strategiaprosessia konsernin yleiseen strategiaan ja toimintaan.
Johtoryhmä tarkastelee konsernin vastuullisuuteen liittyviä politiikkoja
ja ohjeita, ja vie niistä keskeisimmät hallituksen hyväksyttäväksi.
Toimitusjohtajalla ja tietyillä johtoryhmän jäsenillä on myös oikeus
hyväksyä omaan toimivaltaansa kuuluvia politiikkoja ja ohjeita. Terveystalon
johto ja esihenkilöt ovat vastuussa Terveystalon eettisten ohjeiden
viestinnästä ja jalkauttamisesta sekä niiden noudattamisen valvonnasta.
Toimitusjohtaja raportoi tehtävässään Terveystalo Oyj:n hallitukselle ja muu
johtoryhmä toimitusjohtajalle.
Vastuullisuusjohtaja, joka raportoi tehtävässään talousjohtajalle,
käsittelee vastuullisuuteen liittyviä asioita talousjohtajan ja
toimitusjohtajan kanssa säännöllisesti ja lisäksi tarpeen mukaan, kun
olennaisia asioita on tiedotettavana tai päätettävänä. Vastuullisuuteen
liittyvät asiat ovat säännöllisesti myös johtoryhmän agendalla. Vuoden
2025 aikana toimitusjohtaja ja johtoryhmä ovat käsitelleet erityisesti
Terveystalon eettisten ohjeiden kokonaisuudistustyötä ja uudistettujen
eettisten ohjeiden sisältöä sekä Terveystalon asettamia tieteeseen
perustuvia ilmastotavoitteita.
Muut vastuullisuusteemojen johtamiseen liittyvät vastuut
Terveystalon ESG:n ja laadun ohjausryhmä seuraa vastuullisuuteen liittyvää
kehitystä ja sääntelyä sekä ohjaa ja tukee laadun ja vastuullisuuden
strategiaa ja kehitystä konsernissa. Ohjausryhmä on moniammatillinen
ja sen puheenjohtajana toimii laatujohtaja, joka raportoi johtavalle
ylilääkärille, ja varapuheenjohtajana toimii vastuullisuusjohtaja.
Ohjausryhmän tehtävät on määritelty Terveystalon vastuullisuuden
johtamismallissa. Ohjausryhmä tukee organisaatiota vastuullisuus- ja
laatutavoitteiden ja mittareiden asettamisessa sekä hallituksen asettaman
tavoitetason, sitoumusten ja tavoitteiden saavuttamisessa. Ohjausryhmä
määrittelee ja tarkistaa vastuullisuuden ja laadun strategian, päämittarit ja
tavoitteet, ja arvioi laatu- ja vastuullisuuspolitiikat sekä niiden päivitykset
johtoryhmän/hallituksen hyväksyntää varten. Ryhmä seuraa tavoitteiden
toteutumista vuoden aikana ja varmistaa tarvittavien analyysien ja
korjaavien toimenpiteiden toteutumisen konsernitasolla. Ohjausryhmä
raportoi johtoryhmälle vuosineljänneksittäin.
Terveystalon lääketieteellinen johto vastaa toiminnan lainmukaisuudesta,
palvelujen lääketieteellisestä sisällöstä, hoidon vaikuttavuuden seurannasta
ja potilasturvallisuudesta. Johtava ylilääkäri johtaa lääketieteellistä
foorumia, joka käsittelee merkittävimmät linjauksia vaativat lääketieteelliset
asiat. ESG:n ja laadun ohjausryhmän sekä lääketieteellisen foorumin
lisäksi laadun ja potilasturvallisuuden varmistamista ja kehittämistä
konsernitasolla ohjaavat tietosuojaryhmä, turvallisuusryhmä
ja potilasturvallisuusryhmä.
Ympäristöasioista vastaa konsernin johtoryhmässä talousjohtaja.
Ympäristöjärjestelmän mukaisesta toiminnasta vastaa laatujohtaja.
Ympäristöjärjestelmän tavoitteiden toteutumista seuraa
ympäristöjärjestelmän ohjausryhmä ja operatiivisesta toiminnasta vastaa
ympäristöjärjestelmän operatiivinen ryhmä. Operatiivinen ryhmä on
moniammatillinen ryhmä, joka varmistaa ja kehittää ympäristöjärjestelmän
toimivuutta sekä valmistelee asiat ohjausryhmälle. Ohjausryhmä
katselmoi ympäristöjärjestelmää ja varmistaa sen soveltuvuuden,
tarkoituksenmukaisuuden ja vaikuttavuuden. Ympäristötavoitteiden
jalkauttamisesta ja paikallisten ympäristösuunnitelmien laatimisesta vastaa
yksiköiden johto.
Terveystalon henkilöstöjohtamisesta ja sen kehittämisestä
vastaa henkilöstöjohtaja, joka on konsernin johtoryhmän jäsen ja
raportoi toimitusjohtajalle.
Terveystalo-konsernissa on lainsäädännön edellyttämä
tietosuojavastaava, joka toimii tehtävässään tietosuoja-asetuksen
mukaisissa tehtävissä ja raportoi lakisääteisesti suoraan konsernin
johdolle. Ruotsissa Feelgoodilla on oma tietosuojavastaava. Päivittäisestä
tietoturvajohtamisesta vastaa konsernin tietoturvajohtaja, joka raportoi
tietoturvasta ja digitaalisista palveluista vastaavalle konsernin johtoryhmän
jäsenelle. Lisäksi Terveystalossa toimii tietosuojan ja tietoturvan työryhmiä,
jotka käsittelevät ja seuraavat tietosuojaan ja tietoturvaan liittyviä
asioita sekä kehittävät tietosuoja- ja tietoturvatoimintaa. Työryhmissä
on edustettuna niiden vastuualueiden kannalta olennaiset sidosryhmät
Terveystalon organisaatiosta.
27
Terveystalon compliance-toiminto vastaa compliance-ohjelmien
ja niihin kuuluvien politiikkojen laatimisesta ja päivittämisestä.
Compliance-toiminnon vastuualueelle kuuluvat myös eettisten
ohjeiden noudattamiseen liittyvät tutkinnat sekä prosessikehitystyö.
Compliance-toiminto raportoi vuosittain Terveystalo Oyj:n hallitukselle
olennaisimmista compliance-teemoista ja tavoitteista sekä säännöllisesti
konsernin johdolle. Terveystalon johto ja esihenkilöt ovat vastuussa
hallituksen hyväksymien eettisten ohjeiden viestinnästä ja jalkauttamisesta
sekä niiden noudattamisen valvonnasta. Terveystalon Laki & Compliance
-tiimi tukee eettisiin ohjeisiin liittyvissä kysymyksissä ja kouluttaa
henkilöstöä aiheesta. Compliance-toiminto kouluttaa henkilöstöä ja
johtoa myös räätälöidyistä compliance-teemoista, kuten Terveystalon
ilmoituskanavan käytöstä ja siihen liittyvistä vaatimuksista.
Hallituksen kokoonpano
Terveystalo Oyj:n yhtiöjärjestyksen mukaan yhtiön hallitukseen kuuluu
vähintään viisi ja enintään kahdeksan varsinaista jäsentä. Vuonna 2025
hallitukseen kuului seitsemän jäsentä. Hallituksen jäsenten toimikausi
päättyy valintaa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä.
Vuonna 2025 hallituksessa toimivat vuosien 2024 ja 2025 varsinaisten
yhtiökokousten päätösten mukaisesti Kari Kauniskangas (puheenjohtaja),
Matts Rosenberg, Sofia Hasselberg, Ari Lehtoranta, Carola Lemne,
Kristian Pullola ja Teija Sarajärvi. Jäsenistössä ei ole työntekijöiden
edustajaa. Hallituksen jäsenten esittelyt löytyvät Terveystalon hallinto- ja
ohjausjärjestelmästä laaditusta selvityksestä.
Hallituksen jäseneksi valittavalla on oltava tehtävän edellyttämä
pätevyys ja mahdollisuus käyttää riittävästi aikaa tehtävän hoitamiseen.
Yhtiössä on laadittu hallituksen monimuotoisuutta koskevat periaatteet,
jotka yhtiön hallitus päivitti 13.2.2025. Päivitettyjen monimuotoisuutta
koskevien periaatteiden mukaan hallituksen monimuotoisuutta arvioidaan
useasta näkökulmasta, mukaan lukien ikä, sukupuoli, koulutus- ja
ammatillinen tausta, kokemus yhtiölle relevanteilta toimialoilta,
palveluista, tuotteista tai maantieteellisistä alueista sekä asiantuntemus
yhtiölle merkityksellisillä osa-alueilla, kuten esimerkiksi taloushallinto,
riskienhallinta, strategiatyö, vastuullisuus ja eettinen liiketoiminta.
Myös hallituksen jäsenen toimikausien määrä voidaan ottaa huomioon.
Hallituksessa tulee olla tasapuolinen edustus naisia ja miehiä soveltuvan
lainsäädännön ja hallinnointikoodin edellyttämällä tavalla. Hallituksen
jäsenillä tulee olla riittävä ja monipuolinen asiantuntemus sekä
toisiaan täydentävä kokemus ja tieto yhtiölle relevanteista toimialoista.
Hallituksen kokoonpanon tulee heijastaa yhtiön toiminnan luonnetta
ja kehitysvaihetta.
Terveystalo pitää monimuotoisuuden toteutumista hallituksessa
keskeisenä tekijänä, joka tukee yhtiön liiketoimintaa ja sen kehittämistä
sekä lisäksi yhtiötä sen strategisten tavoitteiden saavuttamisessa.
Hallitustyö edellyttää ymmärrystä kulttuurien, arvojen ja liiketoiminnan
tapojen eroista. Hallituksen rakennetta, kokoa, kokoonpanoa,
monimuotoisuutta ja seuraajatarpeita arvioidaan vuosittain, mukaan
lukien se, edustaako hallitus asianmukaista kokemusta, monipuolista
liiketoimintaosaamista ja taitoja, riippumattomuutta ja muita
tarpeellisia ominaisuuksia. Hallituksen kokoonpanoa suunniteltaessa
osakkeenomistajien nimitystoimikunta arvioi hallituksen kokoonpanoa
yhtiön nykyisen ja tulevan liiketoiminnan tarpeiden näkökulmasta ja
ottaa huomioon hallituksen monimuotoisuuden.
Terveystalon vuonna 2025 päivitetyn kaksoisolennaisuusanalyysin
pohjalta vahvistettiin yhtiölle olennaiset kestävyysaiheet, joita ovat
ilmastonmuutos, resurssien käyttö ja kiertotalous, oma työvoima,
arvoketjun työntekijät, kuluttajat ja loppukäyttäjät sekä hyvä
hallintotapa / liiketoiminnan harjoittaminen. Terveystalo Oyj:n
hallituksen jäsenet edustavat osaamista muun muassa terveydenhuollon
toimialasta ja liiketoiminnan harjoittamisesta yhtiön kohdemarkkinoilla
(Suomi, Ruotsi). Hallitukseen kuuluu myös jäseniä, jotka ovat
koulutukseltaan lääkäreitä. Hallituksen jäsenillä on kokemusta useilta eri
toimialoilta ja laaja-alaisesti erilaisista johtotehtävistä eri asiakasryhmiä
palvelevissa yhtiöissä. He edustavat liiketoiminnan harjoittamiseen ja
hyvään hallintotapaan liittyvää osaamista muun muassa strategisesta
johtamisesta, taloudellisesta johtamisesta ja riskienhallinnasta sekä
liiketoimintaetiikasta ja vaatimustenmukaisuudesta. Hallituksen
jäsenistössä on lisäksi osaamista kestävään kehitykseen (ESG) liittyvistä
aiheista sekä henkilöstöjohtamisesta ja työturvallisuudesta. Hallitus ja sen
valiokunnat voivat hyödyntää työssään myös ulkopuolisia oikeudellisia,
taloudellisia, vastuullisuuteen liittyviä tai muita neuvonantajia tarpeelliseksi
katsomassaan laajuudessa.
Terveystalo Oyj:n vuonna 2025 toimineen hallituksen ikäjakauma
oli 31.12.2025 42–67 vuotta. Hallituksen jäsenistä kaksi (29 prosenttia)
oli 40–49-vuotiaita, kaksi (29 prosenttia) 50–59-vuotiaita ja kolme (43
prosenttia) 60-vuotiaita tai vanhempia. Vuonna 2025 (ja keskimäärin
vuoden aikana) hallituksen jäsenistä kolme (43 prosenttia) oli naisia ja
neljä (57 prosenttia) miehiä. Hallituksen jäsenistä kaksi (29 prosenttia) tuli
Suomen ulkopuolelta.
Hallitus arvioi toimintaansa ja työskentelytapojaan vuosittain
hallinnointikoodin mukaisesti. Valmistellessaan hallituksen kokoonpanoa
koskevaa ehdotustaan osakkeenomistajien nimitystoimikunnan on
huomioitava hallinnointikoodin mukaiset riippumattomuusvaatimukset,
hallinnointikoodin mukaisesti laaditut hallituksen toiminnan arvioinnin
tulokset, hallituksen monimuotoisuutta koskevat periaatteet sekä muut
soveltuvat määräykset ja sääntely. Kaikki 31.12.2025 hallitukseen kuuluvat
hallituksen jäsenet (100 prosenttia) ovat hallituksen arvion mukaan
riippumattomia yhtiöstä. Kuusi seitsemästä jäsenestä (86 prosenttia) on
lisäksi riippumattomia yhtiön merkittävistä osakkeenomistajista.
28
Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen
kannustinjärjestelmiin
GOV-3
Hallituksen palkitseminen
Osakkeenomistajien nimitystoimikunta valmistelee ja tarkastaa Terveystalo
Oyj:n toimielinten palkitsemispolitiikassa määritellyt hallituksen
jäseniä koskevat palkitsemisperiaatteet. Lisäksi osakkeenomistajien
nimitystoimikunta laatii vuosittain hallituksen jäseniä koskevan
palkitsemisehdotuksen. Ehdotuksen tulee perustua Terveystalo Oyj:n
toimielinten palkitsemispolitiikassa määriteltyihin periaatteisiin. Lopullisen
päätöksen hallituksen jäsenten palkitsemisesta tekee yhtiökokous.
Terveystalon 8.4.2025 järjestetyn varsinaisen yhtiökokouksen päätöksen
mukaisesti hallituksen palkitseminen koostuu yhtiökokouksesta alkavalla
ja seuraavaan varsinaiseen yhtiökokoukseen päättyvällä toimikaudella
vuosipalkkiosta ja kokouspalkkioista, minkä lisäksi hallituksen jäsenillä on
oikeus saada korvausta matkakuluista ja muista välittömästi hallitustyöhön
liittyvistä kuluista yhtiön käytännön mukaan. Hallituksen vuosipalkkio
maksetaan joko osin Terveystalon osakkeina ja osin rahana tai kokonaan
rahana. Vuoden 2025 varsinainen yhtiökokous päätti, että varsinaisesta
yhtiökokouksesta alkavana toimikautena hallituksen vuosipalkkio
maksetaan yhtiön osakkeiden ja rahaosuuden yhdistelmänä siten,
että vuosipalkkiosta 40 prosenttia maksetaan markkinoilta julkisessa
kaupankäynnissä muodostuvaan hintaan hallituksen jäsenten lukuun
hankittavina yhtiön osakkeina ja 60 prosenttia maksetaan rahana.
Varsinainen yhtiökokous päätti, että hallituksen kokouspalkkiot maksetaan
rahana. Vuonna 2025 hallituksen palkitseminen ei perustunut kestävyyteen
liittyvään suorituskykyyn.
Toimitusjohtajan palkitseminen
Hallituksen palkitsemisvaliokunta valmistelee toimitusjohtajan
palkitsemista koskevat ehdotukset hallitukselle. Hallitus tarkastaa ja
hyväksyy Terveystalo Oyj:n toimielinten palkitsemispolitiikassa määritellyt
toimitusjohtajan palkitsemisperiaatteet hallituksen palkitsemisvaliokunnan
suorittaman valmistelutyön pohjalta sekä päättää toimitusjohtajan
palkasta, kannustinohjelmista ja niihin liittyvistä tavoitteista hallituksen
palkitsemisvaliokunnan suorittaman valmistelutyön pohjalta.
Hallitus päättää myös kaikista osakepohjaisista kannustinohjelmista
palkitsemisvaliokunnan valmistelutyön pohjalta.
Toimitusjohtajan kokonaispalkitseminen koostui vuonna 2025 kiinteästä
ja muuttuvista osista. Kiinteä osa sisältää peruspalkan, etuudet ja
vakuutukset. Peruspalkka tarjoaa ydinkorvauksen tehtävästä ja siinä otetaan
huomioon useita osatekijöitä, kuten yksilön henkilökohtainen suoritustaso
ja panos liiketoiminnalle, yksilön osaaminen ja kokemus, sisäiset palkkatasot
ja ulkoinen markkinatilanne. Peruspalkkaa tarkistetaan vuosittain.
Verotettavat etuudet, Terveystalon tavanomaiset henkilöstöedut ja muut
vastaavat etuudet sisältyvät peruspalkkaan. Erilaisia vakuutuksia, kuten
työkyvyttömyys-, henki-, matka-, ja vapaa-ajan tapaturmavakuutus, voidaan
tarjota toimitusjohtajalle ennalta arvaamattomien riskien vähentämiseksi.
Hallituksella on mahdollisuus päättää maksuperusteisesta lisäeläkkeestä
paikallisen markkinakäytännön mukaisesti.
Toimitusjohtajan palkitsemisen muuttuvat osat koostuvat lyhyen ja
pitkän aikavälin kannustimista. Lyhyen aikavälin kannustimien tavoitteena
on ohjata lyhyen aikavälin tulosta kunkin vuoden keskeisiin strategisiin
painopisteisiin perustuvien konsernitason ja yksilöllisten tavoitteiden
saavuttamiseksi. Tulosta mitataan yhden vuoden ajanjaksolla, ja
mahdolliset palkkiot maksetaan seuraavana vuonna. Hallitus asettaa
vuosittain tuloskriteerit tilikauden keskeisten painopisteiden perusteella.
Kriteerit voivat sisältää sekä taloudellisia että ei-taloudellisia kriteerejä.
Ansaintajakson päätyttyä hallitus vahvistaa kriteerien saavuttamisen ja
päättää palkkion suuruudesta. Viimeksi Terveystalon 8.4.2025 järjestetyssä
varsinaisessa yhtiökokouksessa käsitellyn toimielinten palkitsemispolitiikan
mukaisesti kannustimen määrä suorituksen tavoitetasolla saa olla
enintään 100 prosenttia vuotuisesta peruspalkasta. Kannustimen määrä
maksimitasolla voi olla enintään kaksi kertaa tavoitetason verran.
Vuonna 2024 eNPS-mittari oli yksi toimitusjohtajan lyhyen
aikavälin tulostavoitteisiin liittyvistä mittareista. eNPS-mittari eli
henkilöstösuositteluindeksi kertoo, kuinka suuri osa Terveystalon
henkilöstöstä ja ammatinharjoittajista suosittelisi Terveystaloa
työntekopaikkana muille. Vuonna 2025 toimitusjohtajalle maksettu, vuoden
2024 toteumaan perustuva lyhyen aikavälin kannustin perustui 10 prosentin
painoarvolla eNPS-mittariin, jonka tavoitetaso oli sidottu Terveystalon
tavoitetasoon. Toinen kestävyyteen liittyvään suorituskykyyn liittyvä
mittari oli vuonna 2024 lääketieteellistä laatua kuvaava PEI-mittari (Patient
Enablement Instrument), joka mittaa asiakkaan valmiuksia toimia sairautensa
kanssa vastaanoton jälkeen. Vuonna 2024 toimitusjohtajan lyhyen aikavälin
kannustin perustui 10 prosentin painoarvolla PEI-mittariin, jonka tavoitetaso
määritellään kannustinohjelmassa. Kolmas lyhyen aikavälin kannustimen
määrään vaikuttava mittari oli vuonna 2024 oikaistu EBITA.
Vuonna 2025 ammattilaisten sitoutuneisuusindeksi -mittari oli
yksi toimitusjohtajan lyhyen aikavälin tulostavoitteisiin liittyvistä
mittareista. Ammattilaisten sitoutuneisuusindeksi kuvaa ammattilaisten
sitoutuneisuutta Terveystaloon. Vuonna 2025 toimitusjohtajan lyhyen
aikavälin kannustin perustui 10 prosentin painoarvolla ammattilaisten
sitoutuneisuusindeksiin, jonka tavoitetaso oli sidottu Terveystalon
tavoitetasoon. Vuonna 2025 toimitusjohtajan lyhyen aikavälin kannustin
perustui 10 prosentin painoarvolla myös PEI-mittariin, jonka tavoitetaso
määritellään kannustinohjelmassa. Muut lyhyen aikavälin kannustimen
määrään vaikuttavat mittarit olivat vuonna 2025 oikaistu EBIT sekä
osakekohtainen tulos (EPS). Vuoden 2025 lyhyen aikavälin kannustin
maksetaan vuonna 2026.
Hallitus päättää vuosittain johdon pitkän aikavälin palkkio-ohjelman
osallistujat, mittarit, mittareiden tavoitetasot ja ansaintamahdollisuudet.
Pitkän aikavälin kannustimien tavoitteena on ohjata pitkän aikavälin tulosta
tiettyjen konsernitavoitteiden suuntaan sekä sitouttaa toimitusjohtaja
yritykseen ja sovittaa yhteen toimitusjohtajan ja osakkeenomistajien
edut. Johdon pitkän aikavälin osakepalkkio-ohjelmat eivät vuonna 2025
sisältäneet kestävyyteen liittyvään suorituskykyyn liittyviä mittareita.
Ansaintajaksoilla 2022–2024, 2023–2025, 2024–2026 ja 2025–2027
osakepohjaisten pitkän aikavälin kannustinjärjestelmien ansaintakriteereinä
ovat toimitusjohtajan osalta yhtiön osakkeen kokonaistuoton (Total
Shareholder Return (TSR)) absoluuttinen sekä suhteellinen kehitys.
29
Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista
GOV-4
Alla olevassa taulukossa ja siinä esitetyissä viittauksissa on kuvattu
Terveystalon nykytila haitallisten ympäristö- ja ihmisoikeusvaikutusten
tunnistamisen, arvioinnin, mitigoinnin ja tulosten seurannan ja viestinnän
osalta. Hankintaketjun ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteen
täyttämiseksi ja tunnistettujen riskien hallitsemiseksi ja lieventämiseksi
Terveystalo ryhtyi useisiin korjaaviin toimenpiteisiin vuoden 2025
aikana. Näihin kuuluivat muun muassa hankintapolitiikan ja -ohjeiden
päivittäminen, toimitusketjun ESG-riskiarviointiprosessin kehittäminen ja
käyttöönotto, toimittajille suunnatun ESG-itsearviointikyselyn kehittäminen
ja integroiminen osaksi kilpailutuksia, auditointeja ja toimittajahallintaa,
sekä hankintahenkilöstön kouluttaminen.
Due diligence -prosessin
keskeiset osatekijät
Kohdat
kestävyysraportissa
a) Due diligence -prosessin
sisällyttäminen hallintoon, strategiaan
ja liiketoimintamalliin
ESRS 2 GOV-2, ESRS 2 GOV-3,
ESRS 2 SBM-3
b) Vuorovaikutus vaikutusten kohteena
olevien sidosryhmien kanssa kaikissa
prosessin keskeisissä vaiheissa
ESRS 2 GOV-2, ESRS 2 SBM-2,
ESRS 2 IRO-1, ESRS S1-2,
ESRS S2-2 ESRS S4-2
c) Haitallisten vaikutusten tunnistaminen
ja arviointi
ESRS 2 IRO-1, ESRS 2 SBM-3,
ESRS S1-3, ESRS S1-4, ESRS S2-4,
ESRS S4-3, ESRS S4-4
d) Kyseisten toimien tuloksellisuuden
seuranta ja viestintä
ESRS 2 GOV-2, ESRS S1-4,
ESRS S1-5, ESRS S4-4,
ESRS S2-4, ESRS S4-5
Terveystalo toteutti vuonna 2024 koko arvoketjua koskevan
ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin. Vaikutusten arvioinnin pohjalta
muodostettu Terveystalon ihmisoikeuspolitiikka tuli voimaan tammikuussa
2025. Tunnistetut mahdolliset haitalliset vaikutukset ihmisoikeusarvioinnista
on huomioitu kaksoisolennaisuusanalyysin päivityksessä vuonna 2025 sekä
due diligence -prosessin kehityksessä vuoden 2025 aikana.
Riskienhallinta ja sisäinen valvonta
kestävyysraportoinnin osalta
GOV-5
Kestävyysraportointiprosessiin liittyvän sisäisen valvonnan tavoitteena
on varmistaa, että Terveystalo-konsernin kestävyysraportointi on
luotettavaa ja että kestävyysraportissa raportoidut tiedot on laadittu
Terveystalon soveltamien laskenta- ja laadintaperiaatteiden mukaisesti.
Sisäisen valvonnan perustana on Terveystalon riskienhallintajärjestelmä
sekä yhtiön liiketoimintakulttuuri ja sen mukaiset toimintatavat.
Kestävyysraportoinnissa noudatetaan Terveystalon konsernitasoisia
lakisääteisen raportoinnin, riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan periaatteita
ja prosesseja. Kestävyysraportoinnin sisäinen valvonta perustuu riskien
tunnistamiseen, analysointiin ja valvonnan kohdistamiseen olennaisimpiin
tunnistettuihin riskeihin sekä sisäisen valvonnan parhaisiin käytäntöihin.
Riskejä priorisoidaan niiden painotetun vakavuuden ja toteutumisen
todennäköisyyden perusteella.
Kestävyysraportointi on keskitetty yhtiön talousfunktioon sijoittajasuhde-
ja vastuullisuusjohtajan alle.
Kestävyysraportoinnin tunnistetut keskeiset riskit ovat raportoitavan
tiedon oikeellisuus ja kattavuus. Varmistaakseen raportoitavan tiedon
oikeellisuuden ja kattavuuden Terveystalo on määrittänyt ja ottanut
käyttöön kestävyysraportoinnin hallintomallin, joka määrittää roolit
ja vastuut kestävyysraportoinnille. Raportoitavien aihealueiden
sisältöomistajat vastaavat siitä, että Terveystalon prosessiympäristö pystyy
tuottamaan tarvittavan raportoitavan tiedon. Sisällöllinen vastuu tiedon
oikeellisuudesta sekä vastuu raportoinnin aikataulujen noudattamisesta
ja tietojen toimittamisesta sijoittajasuhde- ja vastuullisuustiimille on
raportoinnin hallintomallissa määritellyillä sisältö- ja dataomistajilla eli
konsernitoiminnoissa – kuten HR, laatujohtaminen, laki & compliance,
ympäristö – määritellyillä työrooleilla. Raportoitavan sisällön
oikeellisuutta varmistamaan on otettu käyttöön sisäisiä kontrolleja
ja raportoinnin hallintomallissa on nimetty ESG-controller, jonka
tehtävänä on varmistaa tiedon oikeellisuus ja laadintaperiaatteiden
noudattaminen. Kestävyysraportointia ja siihen liittyviä havaintoja
käsiteltiin vuonna 2025 yhtiön tarkastusvaliokunnan kokouksissa yhteensä
neljä kertaa.
Strategia
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju
SBM-1
Terveystalolla on keskeinen rooli Suomen terveydenhuollon uudistamisessa,
sairauksien ennaltaehkäisyssä ja ihmisten hyvinvoinnin edistämisessä.
Terveystalo tarjoaa ennaltaehkäisevien työterveyspalveluiden
lisäksi laaja-alaisesti perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon,
diagnostiikan, sekä päiväkirurgian palveluita, mukaan lukien yleis- ja
erikoislääkäripalvelut ja kuvantamis- ja laboratoriotutkimukset. Lisäksi
yhtiö tarjoaa vaativaa kirurgiaa, hyvinvointipalveluita, suunterveyden
palveluita, julkisen terveydenhuollon ulkoistuspalveluita, terveydenhuollon
henkilöstöpalveluita sekä kuntoutuspalveluita.
Terveystalo tarjoaa palveluitaan laajan toimipisteverkostonsa
klinikoilla ja sairaaloissa ympäri Suomen. Terveystalon digivastaanotto
palvelee ajasta ja paikasta riippumatta 24/7. Terveystalolla oli vuonna
2025 yhteensä noin 1,2 miljoonaa yksittäistä asiakasta ja 7,2 miljoonaa
asiakaskäyntiä Suomessa sekä yhteensä 1,7 miljoonaa työterveyspalveluiden
loppuasiakasta Pohjoismaissa.
Terveystalon digitaalisilla kanavilla on yli 2,7 miljoonaa rekisteröitynyttä
käyttäjää. Terveystalo tarjoaa työterveyspalveluja yli 25 000 yritykselle
ja organisaatiolle Suomessa, joilla on noin 722 000 työterveyden piiriin
kuuluvaa työntekijää.
30
Terveystalon arvoketju
Ympäristövaikutukset:
E5
– Resurssien käyttö ja kiertotalous
Terveystalon hank kimat
laitteet, tarvikkeet ja tuotteet
• Terveydenhuollon tarvikkeet
ja laitteet, ICT, tekstiilit ja
turva varusteet, lääkkeet ja
lääkkeelliset kaasut
Palveluiden ostajat ja loppukäyttäjät:
• Kuluttaja-asiakkaat
• Yritysasiakkaat
• Vakuutusasiakkaat
• Julkinen sektori
Ympäristövaikutukset:
E1
– Ilmastonmuutos
Taloudelliset vaikutukset:
G1
– Liiketoiminnan harjoittaminen: osingot omistajille, korot rahoittajille, verot julkiselle sektorille
Arvoketjun loppupää
Asiakkaat
Sosiaaliset vaikutukset:
S2
– Arvoketjun työntekijät Sosiaaliset vaikutukset:
S1
– Oma työvoima Sosiaaliset vaikutukset:
S4
– Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Raaka-aineet
• Raaka-aineet, joita käytetään laitteiden, tarvikkeiden, lääkkeiden
ja muiden Terveystalon hankkimien tuotteiden valmistuksessa
• Raaka-aineet, joita käytetään energiantuotannossa
Terveystalon palvelut
• Työterveyspalvelut
• Yleis- ja erikois lääkäripalvelut
• Diagnostiikka
• Leikkaukset ja toimenpiteet
• Ulkoistus- ja
henkilöstö vuokrauspalvelut
• Suunterveys
• Hyvinvointi- ja
kuntoutuspalvelut
• 24/7 Digipalvelut
Tukitoiminnot
• Digipalveluiden kehitys ja
ylläpito, hankinta, HR, myynti
ja markkinointi, laadun-
valvonta, toimi pisteiden
ylläpito, muu hallinto
Terveystalon hank kima
sähkö ja lämpö
• Sähkön ja lämmön
tuotanto ja jakelu
Terveystalon hankkimat palvelut
• Alihankintapalvelut,
siivouspalvelut, toimitilapalvelut
Arvoketjun alkupää
Toimittajat
Omat toiminnot
Terveystalon toiminta
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
31
Ruotsissa Terveystalo tarjoaa työterveyden, organisaatioiden
johtamisen konsultoinnin sekä riippuvuuksien ehkäisyn ja kuntoutuksen
palveluita yritysasiakkailleen. Terveystalo palvelee Ruotsissa noin 5 000
yritysasiakasta, joilla on noin miljoona työterveyden piiriin kuuluvaa
työntekijää. Terveystalon asiakasryhmät sekä palvelutarjooma on kuvattu
tarkemmin S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät -osiossa.
Terveystalon palvelutarjonta on jaettu kolmeen liiketoiminta-
alueeseen; Terveydenhuoltopalvelut, Portfolioliiketoiminnot ja Ruotsi,
jotka ovat myös Terveystalon raportointisegmentit. Liiketoiminta-
alueiden merkittävät liiketoimintaa koskevat tapahtumat ja taloudellinen
kehitys raportointivuodelta on esitetty hallituksen toimintakertomuksen
osiossa Liiketoiminta-alueet.
Terveystalon arvot – kaiken keskellä ihminen, lääketiede
luotsaa ja terveydenhuollon uudistaja – ovat Terveystalon kaiken
toiminnan perusta.
Terveystalon tehtävä ”Enemmän terveyttä jokaiselle. Sujuvasti,
välittävästi ja vaikuttavasti.” luo pohjan entistä parempaan palveluiden
saavutettavuuteen ja sen jatkuvaan kehittämiseen eri asiakasryhmille.
Se korostaa Terveystalon sitoutumista korkealaatuiseen hoitoon, joka on
saavutettavaa, kohtuuhintaista ja helppokäyttöistä teknologian tuoman
tehokkuuden avulla.
Terveystalon toiminnan merkittävin positiivinen kestävyysvaikutus
syntyy sujuvan, välittävän ja vaikuttavan integroidun hoidon
tarjoamisesta asiakkailleen, mikä on myös Terveystalon strategian
ydin. Terveystalon strategian mukaan integroitu hoito tarkoittaa,
että Terveystalossa ymmärretään asiakkaita ja heidän tarpeitaan,
ennaltaehkäistään ja hallitaan terveysriskejä, ohjataan asiakas oikean
palvelun ja hoidon piiriin, huolehditaan potilaasta koko hoitopolun
ajan, tehdään yhteistyötä moniammatillisina tiimeinä ja mitataan ja
parannetaan hoidon vaikuttavuutta. Integroidun hoidon malli tähtää
positiiviseen yhteiskunnalliseen vaikuttavuuteen, mikä voi näkyä muun
muassa sairauksien ennaltaehkäisynä, nopeana hoitoon pääsynä, sujuvina
hoitopolkuina sekä hyvinä hoitotuloksina. Laadukas, integroituun hoitoon
perustuva työterveyshuolto on vaikuttavaa, kun se edistää työntekijöiden
terveyttä, työkykyä ja hyvinvointia tehokkaasti ja mitattavin tuloksin.
Vaikuttavuus näkyy esimerkiksi vähentyneinä sairauspoissaoloina,
parempana työkykynä ja tuottavuutena sekä työhyvinvoinnin
lisääntymisenä, mikä vähentää ennenaikaisia eläköitymisiä sekä säästää
asiakasyritysten kustannuksia.
Terveystalon digitaalisilla ratkaisuilla on keskeinen rooli integroiduissa
hoitopoluissa ja niiden kehittämisessä. Digitaaliset ratkaisut edesauttavat
takaamaan Terveystalon ammattilaisten sujuvan työnteon, asiakkaiden
parhaan hoidon ja sairauksien ennaltaehkäisyn sekä auttavat ratkaisemaan
toimialan hoitovajetta. Terveystalo hyödyntää dataa terveysriskien
tunnistamisessa ja ennaltaehkäisyssä sekä oikean hoidon valinnassa.
Hoidon kokonaiskapasiteettia pyritään kasvattamaan digiratkaisujen
avulla nopean hoitoon pääsyn mahdollistamiseksi optimoidussa
monikanavaisessa tuotantomallissa. Digityökaluilla pyritään myös
sujuvoittamaan ammattilaisen työtä kehittämällä työkaluja ja prosesseja,
moniammatillista yhteistyötä ja toiminnan tuottavuutta. Hoidon
jatkuvuutta tuetaan ohjaamalla asiakasta ja ammattilaista läpi hoitopolun
ensimmäisestä kontaktista hoitopolun loppuun asti. Terveystalo mittaa
hoidon vaikuttavuutta systemaattisesti ja kehittää toimintaansa tulosten
parantamiseksi. Terveystalo tukee Suomen hyvinvointialueita digitaalisessa
muutoksessa tarjoamalla modernit ja helppokäyttöiset digiratkaisut sekä
osaavan palvelutuotannon hyvinvointialueille. Terveystalon asiakkaisiin
liittyviä olennaisia kestävyysaiheita, mukaan lukien osa-alueeseen liittyvät
tavoitteet, on kuvattu tarkemmin osiossa S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät.
Terveystalo on Suomen suurimpia työnantajia. Vuoden 2025
lopussa Terveystalon Suomen toiminnoissa työskenteli 7 691 (8 383)
työsuhteista työntekijää ja 5 967 (5 967) muuta kuin työsuhteista
työntekijää. Ruotsissa Terveystalon tytäryhtiö Feelgoodin palveluksessa
oli 655 (770) työsuhteista työntekijää ja 50 (48) muuta kuin työsuhteista
työntekijää. Henkilöstömäärän vähenemiseen Suomessa vaikuttivat
tulosparannusohjelman toimenpiteet sekä päättyneet ulkoistussopimukset.
Ruotsissa työsuhteisen henkilöstön määrää vähennettiin päättyneiden
asiakassopimusten vuoksi osana tulosparannusohjelmaa.
Pula ammattilaisista hoidon tarpeen kasvaessa väestön ikääntymisen
vuoksi on terveydenhuollon suurin haaste. Terveystalon keskeinen
strateginen tavoite onkin varmistaa riittävä sitoutuneiden ja osaavien
terveydenhuollon ammattilaisten määrä, jotta Terveystalo voi vastata
kysyntään ja saavuttaa strategiset tavoitteensa. Terveystalon tavoitteena on
olla toimialan paras ja vetovoimaisin työntekopaikka.
Terveystalon henkilöstöön liittyviä olennaisia kestävyysaiheita, mukaan
lukien osa-alueeseen liittyvät tavoitteet, on kuvattu tarkemmin osiossa
S1 – Oma työvoima.
Terveystalo hankkii vuosittain toimipaikkoihinsa palveluita, materiaaleja
ja tarvikkeita noin 4 400 toimittajalta, joista noin 200 suurinta toimittajaa
vastaa noin 80 prosentista hankinnan kokonaiskustannuksista.
Suurimpia hankintakategorioita ovat ICT-hankinnat, toimitilojen vuokrat
ja alihankintapalvelut, kuten laboratoriopalvelut. Terveystalo-konserni
odottaa myös toimittajiensa noudattavan korkeita kestävän liiketoiminnan
eettisten, sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien sekä työterveys- ja
turvallisuusolosuhteiden standardeja. Terveystalon toimittajiin liittyviä
olennaisia kestävyysaiheita, mukaan lukien osa-alueeseen liittyvä tavoite, on
kuvattu tarkemmin osiossa G1– Liiketoiminnan harjoittaminen.
32
Sidosryhmien edut ja näkemykset
SBM-2
Terveystalolla on yhteiskunnallinen rooli ja sen myötä lukuisia sidosryhmiä,
joiden kanssa Terveystalo käy aktiivista vuoropuhelua ja kehittää
toimintaansa sidosryhmäpalautteen perusteella. Keskeisiin sidosryhmiin
kuuluvat asiakkaiden, henkilöstön, ammatinharjoittajien, toimittajien
ja omistajien lisäksi viranomaiset ja yhteiskunnalliset päättäjät, jotka
vaikuttavat toimialan lainsäädäntöön ja sen valmisteluun. Muita keskeisiä
sidosryhmiä ovat valvovat viranomaiset ja media. Terveystalo on tiiviissä
vuorovaikutuksessa myös toimialansa edunvalvojien kanssa. Avoin
vuoropuhelu ja tehokas yhteistyö mahdollistavat ennustettavamman
toimintaympäristön kaikille osapuolille. Sidosryhmien odotuksista ja
palautteesta keskustellaan säännöllisesti Terveystalon johtoryhmässä sekä
hallituksessa. Sidosryhmien näkemyksiä otettiin huomioon vuonna 2025
päivitetyssä kaksoisolennaisuusanalyysissä, jonka pohjalta vahvistettiin
Sidosryhmä
Vuorovaikutuskanavat /
Sidosryhmien osallistaminen
Sidosryhmän odotukset /
Sidosryhmälle tärkeät teemat Odotuksiin vastaaminen / Vaikutus toimintaan, liiketoimintamalliin ja strategiaan
Asiakkaat Fyysiset ja digitaaliset asiakaskohtaamiset,
verkkopalvelut, palautekyselyt ja -kanavat,
markkinointiviestintä, sosiaalinen media,
väärinkäytösten ilmoituskanava (WhistleB)
sekä olennaisuusanalyysi
Hoidon saatavuus, laatu ja vaikuttavuus
Potilaan tietosuoja- ja turva
Potilasturvallisuus
Toimivat digipalvelut
Terveystalo jatkoi palveluidensa kehittämistä lukuisilla eri osa-alueilla ja pyrki vastaamaan kasvavaan kysyntään muun muassa
rekrytoimalla uusia ammattilaisia sekä kasvattamalla edelleen digitaalisten palvelujensa tarjontaa. Terveystalo haluaa erottautua
erinomaisella asiakaskokemuksella kaikissa asiakaskohtaamisissa kanavasta riippumatta.
Terveystalossa asiakaspalautteita kerätään systemaattisesti ja asiakkaille tarjotaan monia eri kanavia antaa palautetta.
Asiakaspalautteita seurataan ja raportoidaan säännöllisesti, ja niitä käytetään sisäisissä ja ulkoisissa laatuauditoinneissa arvioitaessa
toteutettuja toimenpiteitä ja niiden vaikutuksia. Tämä varmistaa, että asiakaspalautteet ovat tehokas työkalu toiminnan
parantamiseksi ja asiakkaiden tyytyväisyyden lisäämiseksi.
Henkilöstö ja
ammatin-
harjoittajat
Henkilöstöfoorumi, luottamusmiehet,
luottamusvaltuutetut ja
työsuojeluvaltuutettu,
henkilöstötyytyväisyystutkimukset,
kehityskeskustelut,
ammatinharjoittajakeskustelut,
henkilökohtainen kanssakäyminen,
olennaisuusanalyysi, intranet, uutiskirjeet,
koulutukset, webinaarit, seminaarit ja
muut tapahtumat sekä väärinkäytösten
ilmoituskanava (WhistleB)
Vastuullinen johtaminen, selkeät
johtamisrakenteet, toimiva vuorovaikutus,
tasa-arvo, hyvä työilmapiiri ja työolot,
osaamisen kehittäminen, kilpailukykyinen
palkkaus
Terveystalon tavoitteena on olla toimialan paras ja vetovoimaisin työntekopaikka.
Terveystalo vahvistaa houkuttelevuuttaan työpaikkana tarjoamalla ammattilaisille kiinnostavaa ja merkityksellistä työtä,
kilpailukykyisen palkkauksen, monipuoliset ura- ja kehittymismahdollisuudet sekä varmistamalla, että ammattilaiset voivat tehdä
työnsä sujuvasti ja keskittyä olennaiseen.
Tavoitteena on tarjota inhimillinen ja hyvin toimiva työympäristö, jossa ammattilaiset voivat keskittyä olennaisiin ja
merkityksellisiin tehtäviin.
Vuonna 2025 työntekoa sujuvoittavien työkalujen ja prosessien kehittämistä jatkettiin. Ammattilaisten koulutuksia ja niiden
tarjontaa kehitettiin ja monipuolistettiin edelleen.
Henkilöstölle viestittiin aktiivisesti ajankohtaisista asioista, kuten strategian edistymisestä ja siihen liittyvistä toimenpiteistä.
Terveystalolle olennaiset kestävyysaiheet Olennaisuusanalyysi
on kuvattu kohdassa Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet. Oheisessa taulukossa kuvataan Terveystalon
vuoropuhelua tärkeimpien sidosryhmiensä kanssa sekä sitä,
miten heille tärkeät teemat huomioidaan yhtiön strategiassa
ja liiketoimintamallissa.
33
Sidosryhmä
Vuorovaikutuskanavat /
Sidosryhmien osallistaminen
Sidosryhmän odotukset /
Sidosryhmälle tärkeät teemat Odotuksiin vastaaminen / Vaikutus toimintaan, liiketoimintamalliin ja strategiaan
Omistajat Avoin ja aktiivinen vuoropuhelu: säännöllinen
ja jatkuva raportointi pörssitiedotteilla ja
raporteilla, henkilökohtaiset viestintäkanavat,
kuten tapaamiset sijoittajien ja analyytikoiden
kanssa, yhtiökokoukset, olennaisuusanalyysi,
pääomamarkkinapäivät ja muut tapahtumat.
Sijoittajasuhdetoiminto koordinoi
sijoittajavuorovaikutusta pyrkimyksenään
varmistaa tasapuolinen tiedonsaanti ja
mahdollisuudet yhtiön johdon tapaamiseen.
Taloudellisen lisäarvon luominen, läpinäkyvä
ja avoin viestintä strategian toteutuksesta ja
taloudellisesta suorituksesta, ennustettava
liiketoiminnan kehitys, vastuullinen
liiketoiminta
Terveystalo viestii säännöllisesti ja jatkuvasti omistajilleen ja sijoittajille olennaisista asioista, kuten strategian toteutuksesta,
liiketoiminnan ja markkinaympäristön kehityksestä, sekä taloudellisesta suoriutumisesta. Omistajien palaute ja odotukset
huomioidaan strategiaa ja taloudellisia tavoitteita päivitettäessä. Terveystalo osallistui useisiin ESG-kyselyihin, jotka palvelevat
vastuullista sijoittamista.
Toimittajat Toimittajayhteistyö ja vuoropuhelu
hankintaohjeen ja toimittajahallinnan
käsikirjan käytänteiden mukaisesti
Merkittävien toimittajien
ohjausryhmätapaamiset
Toimittajien itsearviointi
Auditoinnit
Julkinen ilmoituskanava, jonka kautta
arvoketjun työntekijät voivat ilmoittaa
epäkohdista
Luotettavuus ja taloudellinen vakaus
Selkeät sopimukset ja maksuehdot
Jatkuvuus ja pitkäaikainen yhteistyö
Avoimuus, viestintä ja palautteenanto
Vastuullisuus ja eettisyys
Kilpailukykyiset ostomäärät ja -hinnat
Terveystalon liiketoiminnan menestyminen ja kilpailukyvyn ylläpitäminen edellyttävät tehokasta ja vastuullista
toimittajayhteistyötä. Terveystalo pyrkii aktiiviseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön toimittajiensa kanssa varmistaakseen
eettisten ohjeiden noudattamisen, edistääkseen positiivisia vaikutuksia arvoketjussa ja ymmärtääkseen paremmin toimialojen
kontekstia sekä tosiasiallisia ja mahdollisia vaikutuksiaan. Toimittajien näkökulmaa ja odotuksia kuullaan useiden kanavien
kautta, muun muassa vuoropuhelussa osana kilpailutuksia. Terveystalo odottaa toimittajiensa noudattavan korkeita kestävän
liiketoiminnan standardeja eettisten, sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien sekä työterveys- ja turvallisuusolosuhteiden
osalta. Terveystalo-konsernin toimittajien eettisissä ohjeissa määritellään vähimmäisvaatimukset, jotka kaikkien toimittajien
ja yhteistyökumppaneiden on täytettävä voidakseen tehdä liiketoimintaa Terveystalon ja sen tytäryhtiöiden kanssa. Kaikkien
Terveystalon sopimustoimittajien sekä kilpailutuksiin osallistuvien toimittajien on hyväksyttävä Terveystalon toimittajien eettiset
ohjeet (Supplier Code of Conduct). Toimittajasuhteiden hoidolla saavutetaan parempi näkyvyys toimitusketjuun, parantaen
toimitusvarmuutta, laadunhallintaa ja riskienhallintaa, lisäten näkyvyyttä kokonaiskustannuksiin sekä toimitusketjun joustavuutta.
Viranomaiset ja
päättäjät
Avoin ja aktiivinen vuoropuhelu, tapaamiset
ja yhteydenpito suoraan sekä erilaisissa
työryhmissä ja tilaisuuksissa.
Yhteydenpito on avoimuusrekisterin
velvoitteiden mukaista
Hyvä yhteistyö ja päätösten valmistelua
helpottava avoin tiedonsaanti ja
vuorovaikutus. Terveydenhuollon
kehittäminen ja uudistaminen on
Terveystalon, viranomaisten ja päättäjien
yhteinen tavoite.
Terveystalolla on osaamista, innovointikykyä ja tahtoa kehittää suomalaista terveydenhuoltoa, minkä vuoksi Terveystalo
osallistuu aktiivisesti vuoropuheluun päättäjien ja viranomaisten kanssa asian edistämiseksi. Terveystalo osallistuu työmarkkina-
ja edunvalvontajärjestöjensä Hyvinvointiala HALI ry:n, Lääkäripalveluyritykset ry:n sekä Terveysteknologia ry:n ja näiden
kattojärjestöjen Elinkeinoelämän keskusliiton ja Suomen Yrittäjien kautta yksityisen terveysalan kannanmuodostukseen ja
vaikuttamiseen. Tämän lisäksi Terveystalo käy aktiivista vuoropuhelua kansallisella tasolla ministeriöiden, poliittisten päättäjien ja
keskeisten viranomaisten, kuten Kelan ja THL:n, kanssa.
Terveystalo on vuonna 2024 perustetun Terveyskumppani-organisaation kautta luonut tiiviimmän keskusteluyhteyden
hyvinvointialueisiin ja oppinut tuntemaan niiden tarpeita sekä kehittänyt palvelutarjontaa vastaamaan tähän. Terveystalon
kumppanuudet hyvinvointialueiden kanssa ovat tämän myötä laajentuneet. Malliin kuuluu muun muassa hyvinvointialueittaiset
asiakkuusomistajat, joiden tehtävänä on tunnistaa alueiden yksilölliset tarpeet ja tarjota niihin ratkaisuja. Terveystalolla on
erityistä kyvykkyyttä lisätä kustannustehokkuutta ja palvelujen saatavuutta, joita Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon-
järjestelmässä tarvitaan.
34
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa
SBM 3
Seuraavissa taulukoissa on kuvattu kestävyyteen liittyvät vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet, jotka Terveystalo on tunnistanut ja arvioinut
olennaisiksi kaksoisolennaisuusarviointiprosessin tuloksena. Lisätietoja
siitä, miten Terveystalo hallitsee vaikutuksiaan ja riskejään on kuvattu
aihekohtaisissa osioissa. Olennaisilla riskeillä tai mahdollisuuksilla ei ollut
taloudellisia vaikutuksia yhtiön taloudelliseen asemaan, tulokseen tai
kassavirtoihin tilikaudella.
Olennaisiksi tunnistetut kestävyysaiheet
E1
E2
E5
S2
S1
S4
G1
E3
OlennainenEi olennainen
Ilmastonmuutos
Resurssien käyttö ja
kiertotalous
Arvoketjun
työntekijät
Liiketoiminnan
harjoittaminen
Oma työvoima
Kuluttajat ja
loppukäyttäjät
Pilaantuminen
Vesivarat ja merten
luonnonvarat
Biologinen moni-
muotoisuus ja
ekosysteemit
Vaikutuksen kohteena
olevat yhteisöt
Vaikutuksen olennaisuus
Ympäristö
Yhteiskunta
Hallintotapa
OlennainenEi olennainen
Taloudellinen olennaisuus
S3
E4
35
Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
Ympäristö
E1 Ilmastonmuutos
Ilmastonmuutoksen hillintä Todelliset kielteiset vaikutukset
ilmastonmuutokseen suorien Scope 1 ja
epäsuorien energiankäyttöön liittyvien Scope 2
päästöjen kautta
Terveystalon suorat kasvihuonekaasupäästöt liittyvät terveydenhuollossa käytettäviin lääkinnällisiin kaasuihin sekä yhtiön omiin
ja kontrollissa oleviin ajoneuvoihin. Epäsuorat Scope 2 -päästöt liittyvät Terveystalon toimitilojen energian käyttöön. Vuonna
2025 Terveystalo asetti tieteeseen perustuvat päästövähennystavoitteet Science Based Targets -aloitteen mukaisesti ja tulee
vähentämään Scope 1- ja 2 -päästöjä 55 prosenttia vuoden 2024 tasosta vuoteen 2030 mennessä ja 90 prosenttia vuoteen 2050
mennessä. Toimenpideajureina nähdään vihreän energian kattavampi hyödyntäminen toimitiloissa ja omien ja työsuhdeautojen
sähköistäminen mahdollisuuksien mukaan.
Omat toiminnot
Todelliset kielteiset vaikutukset
ilmastonmuutokseen epäsuorien Scope 3
-päästöjen kautta
Suurin osa (noin 90 prosenttia) Terveystalon kokonaispäästöistä on epäsuoria, Scope 3 -päästöjä, jotka liittyvät esimerkiksi
hankintoihin, jätteisiin, työmatkustamiseen ja kuljetuksiin. Vuonna 2025 Terveystalo asetti tieteeseen perustuvat
päästövähennystavoitteet Science Based Targets -aloitteen mukaisesti ja tulee vähentämään Scope 3 -päästöjä yhteensä 52
prosenttia asiakaskäynteihin perustuen vuoteen 2030 mennessä vuoden 2024 tasosta ja 90 prosenttia absoluuttisia Scope
3 päästöjä vuoden 2024 tasosta vuoteen 2050 mennessä. Toimenpiteiden ajureina Terveystalo näkee datan tarkentamisen
ja yhteistyön toimittajien kanssa sekä vähäpäästöisempien hankintojen selvittämisen ja mahdollistamisen ja toimitusketjun
vähäpäästöisempien kulkumuutosten tukemisen.
Arvoketjun alkupää ja
loppupää
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
Resurssien sisäänvirtaukset, mukaan lukien
resurssien käyttö
Todelliset kielteiset vaikutukset liittyen
resurssien käyttöön
Terveydenhuoltosektorin ollessa materiaali-intensiivinen ala, käyttää Terveystalo runsaasti erilaisia resursseja. Terveystalo arvioi
käytettyjä resurssejaan epäsuorien Scope 3 päästöjen kautta. Terveystalon resurssien käytön suurimmat negatiiviset vaikutukset
liittyvät IT-, lääketieteellisten laitteiden ja tuotteiden hankintoihin. Jotkin lääketieteelliset tuotteet, kuten magneettikuvauslaitteet,
vaativat suuria määriä metallia. Muut lääketieteelliset tuotteet edellyttävät öljyn, kumin, puuvillan ja teräksen tuotantoa ja
louhintaa. IT-laitteiden käytön lisääntyminen, joka johtuu digitaalisten ratkaisujen ja palveluiden lisääntyneestä käytöstä, vaatii
niukkojen metallien ja mineraalien käyttöä. Hygienia- ja laatuvaatimuksien mukaisesti kertakäyttötuotteiden käyttö on yleistä
terveydenhuoltosektorilla.
Omat toiminnot,
arvoketjun alkupää
36
Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
Sosiaaliset
S1 Oma työvoima
Työolot
Työaika, riittävä palkka, terveys ja turvallisuus Terveydenhuollon työn luontaisista riskeistä
johtuvat todelliset kielteiset vaikutukset
työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen
Terveydenhuollon työn luontaisista riskeistä johtuen Terveystalon työntekijät kohtaavat psykososiaalista stressiä, altistuvat erilaisille
ammattitaudeille ja sairauksille, ovat vammojen vaarassa ja joissakin rooleissa myös väkivallan riskissä asiakaskohtaamisissa.
Omat toiminnot
Mahdollinen riski alhaisesta vetovoimasta
ja sitoutumisesta, mikä voi johtaa osaavien
työntekijöiden ja ammattilaisten saatavuuden
heikkenemiseen
Kilpailu pätevistä ja ammattitaitoisista työntekijöistä ja henkilöstöstä terveydenhuoltoalalla on kovaa. Terveystalon liiketoiminta
on riippuvainen sen kyvystä löytää, houkutella, palkata ja pitää palveluksessaan ammattitaitoisia ja päteviä terveydenhuollon
ammattilaisia, työntekijöitä ja johtajia. Mikäli Terveystalo ei onnistu houkuttelemaan ja pitämään tarvitsemiaan ammattilaisia
palveluksessaan kohtuullisin ehdoin, voi tämä johtaa Terveystalon henkilöstö- ja rekrytointikustannusten kasvuun eikä Terveystalo
välttämättä pysty ylläpitämään tai kehittämään liiketoimintaansa. Lisäksi jos työntekijöiden, ammatinharjoittajien tai johdon
vaihtuvuus on suurta, tällä voi olla kielteinen vaikutus Terveystalon tarjoamien palvelujen laatuun.
Näiden riskien toteutumisella voi olla olennaisen haitallinen vaikutus Terveystalon liiketoimintaan, taloudelliseen asemaan,
liiketoiminnan tulokseen ja tulevaisuudennäkymiin.
Omat toiminnot
Mahdollisuus liittyen oman työvoiman korkeaan
työhyvinvointiin ja terveyteen, mikä voi parantaa
tuottavuutta, työntekijöiden sitoutumista sekä
työnantajan vetovoimaa
Työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden varmistaminen parantaa heidän työkykyään ja työtyytyväisyyttään sekä vähentää
sairauspoissaoloja ja työtapaturmia. Tämä voi vaikuttaa myönteisesti Terveystalon työnantajamielikuvaan, henkilöstön rekrytointiin
ja sitoutumiseen sekä välillisesti Terveystalon toiminnalliseen ja taloudelliseen suorituskykyyn.
Omat toiminnot
Mahdollisuus liittyen tehokkaisiin työtapoihin
ja henkilöstöresurssien tehokkaaseen
hyödyntämiseen, mikä voi johtaa
kustannussäästöihin ja tuottojen kasvuun
Tehokkailla työskentelytavoilla sekä työnteon sujuvuudella on keskeinen positiivinen vaikutus Terveystalon ammattilaisten
hyvinvointiin, motivaatioon ja sitoutumiseen sekä välillisesti Terveystalon toimintaan sekä suorituskykyyn. Jos työn sujuvuuteen
vaikuttavat tekijät, kuten selkeät työnteon prosessit, erinomainen johtaminen, riittävät resurssit ja toimivat digitaaliset työkalut, ovat
kunnossa, Terveystalon ammattilaiset voivat keskittyä laadukkaaseen asiakastyöhön ilman turhia keskeytyksiä, mikä voi parantaa
hoidon laatua ja asiakastyytyväisyyttä. Hyvinvoivat ja motivoituneet ammattilaiset ovat yleensä sitoutuneempia, mikä voi vähentää
henkilöstön vaihtuvuutta ja sairauspoissaoloja. Näillä vaikutuksilla voi olla välillinen positiivinen vaikutus Terveystalon operatiiviseen
ja taloudelliseen suorituskykyyn.
Omat toiminnot,
arvoketjun alkupää
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille
Koulutus ja taitojen kehittäminen Mahdolliset positiiviset vaikutukset liittyen
koulutukseen ja taitojen kehittämiseen
Henkilöstön järjestelmällinen ja liiketoimintalähtöinen kehittäminen, sujuva työ sekä vastuullinen, hyvä esihenkilötyö vahvistavat
Terveystalon henkilöstön osaamisen ja hyvinvoinnin, mikä puolestaan yleensä välittyy asiakkaille parempana hoitona ja
onnistuneena asiakaskokemuksena.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Toimenpiteet työpaikalla esiintyvän väkivallan ja
häirinnän torjumiseksi
Mahdolliset kielteiset vaikutukset asiakkaiden
syrjinnästä työntekijöitä kohtaan
Asiakkaiden työntekijöitä kohtaan harjoittama syrjintä iän, sukupuolen, etnisyyden tai vähemmistöasemaan perustuen voi aiheuttaa
merkittäviä riskejä työntekijöiden terveydelle, turvallisuudelle ja hyvinvoinnille sekä kyvylle ylläpitää kunnioittavaa työympäristöä.
Lisäksi se voi vaikuttaa työntekijöiden toimeentuloon, mikäli vastaanottoja ei varata ammattilaisia valittaessa esiintyvien
ennakkoluulojen vuoksi.
Omat toiminnot
37
Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
S2 Arvoketjun työntekijät
Työolot
Terveys ja turvallisuus Mahdollinen kielteinen vaikutus arvoketjun
työntekijöiden fyysiseen terveyteen ja
henkiseen hyvinvointiin, mikäli työterveys- ja
turvallisuuskäytänteet ovat puutteelliset
Terveystalon toimitusketjuun kuuluu noin 4 400 toimittajaa, joista suurin osa toimii Pohjoismaissa. Toimittajien alkuvaiheen
toiminnot, kuten raaka-aineiden hankinta ja valmistus, tapahtuvat kuitenkin osin korkean riskin maissa, joissa työntekijöiden
terveys- ja turvallisuusriskejä esiintyy enemmän. Näkyvyys ja vaikutusmahdollisuudet tier 1 -toimittajien ulkopuolisiin toimijoihin
ovat rajalliset, mutta Terveystalo tekee aktiivisesti yhteistyötä toimittajien kanssa parantaakseen läpinäkyvyyttä ja toimittajien
sitouttamista eettisiin periaatteisiin. Korkeamman riskin hankintakategorioissa toimitusketjun työntekijät voivat kohdata kielteisiä
vaikutuksia, kuten turvattomat työolosuhteet, pitkät työajat, heikot työehdot ja riittämättömät palkat. Näistä olennaisimmiksi on
arvioitu mahdolliset kielteiset vaikutukset liittyen työterveyteen ja -turvallisuuteen. Terveydenhuollon lääkinnälliset laitteet ovat
usein tiukasti säänneltyjä ja auditoituja, mikä osaltaan madaltaa riskejä ja vähentää näihin riskeihin liittyviä kielteisiä vaikutuksia.
Arvoketjun alkupää
Muut työhön liittyvät oikeudet
Pakkotyö, lapsityövoima Mahdollinen kielteinen vaikutus lapsen
kehitykselle, terveydelle ja hyvinvoinnille, mikäli
lapsityötä ei torjuta tehokkaasti toimitusketjussa
Mahdollinen kielteinen vaikutus arvoketjun
työntekijän terveyteen, hyvinvointiin,
turvallisuuteen ja ihmissuhteisiin, mikäli
pakkotyötä ei torjuta tehokkaasti toimitusketjussa
Terveystalon toimitusketjuun kuuluu noin 4 400 toimittajaa, joista suurin osa toimii Pohjoismaissa. Toimittajien alkuvaiheen tuotanto,
kuten raaka-aineiden louhinta ja valmistus, tapahtuu kuitenkin osin korkean riskin maissa, joissa esiintyy riskejä pakkotyöhön ja
lapsityövoiman käyttöön liittyen. Näkyvyys ja vaikutusmahdollisuudet tier 1 -toimittajien ulkopuolisiin toimijoihin ovat rajalliset,
mutta Terveystalo tekee aktiivisesti yhteistyötä toimittajien kanssa parantaakseen läpinäkyvyyttä ja toimittajien sitouttamista
eettisiin toimintaperiaatteisiin. Terveydenhuollon tarvikkeet ovat usein tiukasti säänneltyjä ja auditoituja, mikä osaltaan madaltaa
riskejä ja vähentää näihin riskeihin liittyviä kielteisiä vaikutuksia.
Arvoketjun alkupää
S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Tietoihin liittyvät kuluttajiin ja/tai loppukäyttäjiin kohdistuvat vaikutukset
Yksityisyys Mahdolliset kielteiset vaikutukset tietomurrosta,
joka voisi paljastaa arkaluonteisia henkilötietoja ja
voisi johtaa tietojen väärinkäytöksiin
Heikentynyt tietosuoja tai tietoturva voi vaarantaa Terveystalon potilaiden ja muiden sidosryhmien yksityisyyden, altistaen
arkaluonteiset henkilötiedot väärinkäytölle. Tämä voisi johtaa petoksiin, identiteettivarkauksiin, syrjintään sekä maineen
vahingoittumiseen.
Mahdollinen riski tietomurrosta, joka voisi johtaa
luottamuksen menetykseen ja kustannusten
kasvuun
Luottamuksellisten asiakas- tai yritystietojen tietovuoto voisi johtaa taloudellisiin sanktioihin, viranomaisten asettamiin
toiminnallisiin rajoituksiin, vahingonkorvausvaatimuksiin ja muihin merkittäviin taloudellisiin menetyksiin. Tällä olisi kielteinen
vaikutus Terveystalon maineeseen, asiakassuhteisiin ja kumppanuuksiin. Luottamuksellisten asiakas- tai yritystietojen tietovuoto
voisi johtaa taloudellisiin sanktioihin, viranomaisten asettamiin toiminnallisiin rajoituksiin, vahingonkorvausvaatimuksiin ja muihin
merkittäviin taloudellisiin menetyksiin. Tällä olisi kielteinen vaikutus Terveystalon maineeseen, asiakassuhteisiin ja kumppanuuksiin.
Omat toiminnot
Mahdolliset kielteiset vaikutukset
palvelunestohyökkäyksistä ja muista häiriöistä,
jotka voivat haitata asiakkaiden pääsyä palveluihin
ja palveluiden saatavuutta
Kyberhyökkäykset, kuten palvelunestohyökkäykset (DoS) ja järjestelmien saatavuuteen tai eheyteen vaikuttavat häiriöt, voisivat
haitata Terveystalon toimintaa sekä asiakkaiden pääsyä ja palveluiden saatavuutta. Riskiä kasvattaa kyberhyökkäysten määrän
kasvu.
Mahdollinen riski palvelunestohyökkäyksistä ja
muista häiriöistä, jotka voivat johtaa luottamuksen
menetykseen ja aiheuttaa kustannuksia
Kyberhyökkäykset, kuten palvelunestohyökkäykset (DoS) ja järjestelmien saatavuuteen tai eheyteen kohdistuvat häiriöt, voisivat
haitata Terveystalon toimintaa, heikentää asiakaskokemusta ja luottamusta sekä aiheuttaa merkittäviä kustannuksia. Tällaiset häiriöt
voisivat myös vaikuttaa kielteisesti yhtiön maineeseen.
Omat toiminnot
38
Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
Kuluttajien ja/tai loppukäyttäjien henkilökohtainen turvallisuus
Terveys ja turvallisuus Todelliset myönteiset vaikutukset sujuvasta,
välittävästä ja vaikuttavasta integroidusta hoidosta
sekä asiakaskokemuksesta
Terveystalon toiminnan merkittävin positiivinen kestävyysvaikutus syntyy sujuvan, välittävän ja vaikuttavan integroidun hoidon
tarjoamisesta asiakkailleen, mikä on myös Terveystalon liiketoimintastrategian ydin. Terveystalon strategian mukaan integroitu
hoito tarkoittaa, että Terveystalossa ymmärretään asiakkaita ja heidän tarpeitaan, ennaltaehkäistään ja hallitaan terveysriskejä,
ohjataan asiakas oikean palvelun ja hoidon piiriin, huolehditaan potilaasta koko hoitopolun ajan, tehdään yhteistyötä
moniammatillisina tiimeinä ja mitataan ja parannetaan hoidon vaikuttavuutta.
Terveystalon strategian mukaan integroidun hoidon malli tähtää myönteisiin yhteiskunnallisiin vaikutuksiin, jotka voivat
näkyä muun muassa sairauksien tehokkaana ennaltaehkäisynä, nopeana hoitoon pääsynä, sujuvina hoitopolkuina sekä hyvinä
hoitotuloksina. Laadukas, integroituun hoitoon perustuva työterveyshuolto on vaikuttavaa, kun se edistää työntekijöiden terveyttä,
työkykyä ja hyvinvointia tehokkaasti ja mitattavin tuloksin. Vaikuttavuus näkyy esimerkiksi vähentyneinä sairauspoissaoloina,
parempana työkykynä ja tuottavuutena sekä työhyvinvoinnin lisääntymisenä, mikä vähentää ennenaikaisia eläköitymisiä sekä
säästää asiakasyritysten kustannuksia. Terveystalon digitaaliset palvelut nopeuttavat hoitoon pääsyä ja sujuvat integroidut
hoitopolut varmistavat vaikuttavan, oikea-aikaisen hoidon. Yhteistyö ja kumppanuudet julkisen sektorin kanssa tuovat ratkaisuja
hoidon saatavuuteen.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Mahdollisuus liittyen sujuvaan, välittävään ja
vaikuttavaan integroituun hoitoon, mikä voi johtaa
tuottojen kasvuun
Terveystalon toiminnan merkittävin positiivinen kestävyysvaikutus syntyy sujuvan, välittävän ja vaikuttavan integroidun hoidon
tarjoamisesta asiakkailleen, mikä on myös Terveystalon liiketoimintastrategian ydin.
Terveystalo pyrkii erottautumaan tarjoamalla erinomaisen asiakaskokemuksen kaikissa asiakaskohtaamisissa, kanavasta riippumatta.
Tavoitteena on, että jokainen asiakas kokee saavansa korkealaatuista ja sujuvaa palvelua sekä tuntee kohtaamisen välittäväksi ja
henkilökohtaiseksi. Onnistuneet kohtaamiset ja vuorovaikutus tukevat potilaan sitoutumista hoitoon ja hoidon vaikuttavuutta.
Asiakaskokemusta ja hoidon vaikuttavuutta mitataan Terveystalossa jatkuvasti. Korkealla asiakastyytyväisyydellä on välillisesti
myönteinen vaikutus Terveystalon toiminnalliseen ja taloudelliseen suorituskykyyn.
Tätä mahdollisuutta vahvistavat myös väestörakenteelliset tekijät, kuten väestön ikääntyminen ja kasvava
mielenterveyspalvelujen kysyntä.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Mahdollisuus liittyen digitalisaation
mahdollistamaan ennaltaehkäisevään hoitoon,
joka luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja
kasvattaa liikevaihtoa
Terveystalolla on keskeinen rooli terveydenhuollon uudistamisessa Suomessa, sairauksien ennaltaehkäisyssä ja ihmisten
hyvinvoinnin edistämisessä. Ennaltaehkäisevä hoito kattaa terveyden edistämisen, varhaisen toteamisen ja potilasvalinnan.
Tätä mahdollisuutta vahvistavat digitaalisten ratkaisujen, datan ja tekoälyn kehittäminen. Ennaltaehkäisyä koskeva
tutkimus ja innovaatiot avaavat todennäköisesti uusia tulonlähteitä ja parantavat mainetta, sillä ne vastaavat suomalaisen
terveydenhuoltojärjestelmän kestävyyshaasteisiin.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
39
Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
Kuluttajien ja/tai loppukäyttäjien sosiaalinen inkluusio
Tuotteiden ja palvelujen saatavuus Todelliset myönteiset vaikutukset liittyen hoitoon
pääsyyn ja hoidon saatavuuteen
Terveystalon digitaaliset palvelut nopeuttavat hoitoon pääsyä, ja sujuvat integroidut hoitopolut varmistavat vaikuttavan ja oikea-
aikaisen hoidon. Yhteistyö ja kumppanuudet julkisen sektorin kanssa tarjoavat ratkaisuja hoitoon pääsyn parantamiseksi.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Mahdolliset kielteiset vaikutukset hoitoon pääsyn
ja hoidon saatavuuden esteistä
Suurimmat esteet Terveystalon palveluihin pääsyssä liittyvät palvelujen hintaan ja maantieteelliseen sijaintiin. Erityisesti
pitkäaikaissairaat välttelevät palvelujen käyttöä taloudellisten rajoitteiden vuoksi. Tiettyjen potilasryhmien tilannetta helpottaa
yksityislääkäripalvelujen käytöstä saatavien Kela-korvausten lisääminen. Potilasryhmät kokevat myös riittämättömän hintojen
läpinäkyvyyden ja selkeyden heikentävän palvelujen saavutettavuutta.
Lisäksi ne potilasryhmät, joille digipalvelujen käyttö on haastavaa, kokevat digitalisaation lisääntyvässä määrin uhkana
saavutettavuudelle ennemmin kuin hyötynä tehokkuuden näkökulmasta. Muita saavutettavuuteen liittyviä haasteita asiakkaille
ja potilaille ovat hoidon jatkuvuus eri organisaatioiden välillä — erityisesti pitkäaikaissairailla ja niillä, jotka saavat hoitoa useassa
eri organisaatiossa.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Mahdollinen riski rajoitetusta palvelujen
saatavuudesta ja palvelujen koetusta arvosta
suhteessa hintaan
Terveystalo kohtaa riskejä, jotka liittyvät terveydenhuoltopalvelujen saavutettavuuteen, tehokkuuteen ja tuottavuuteen kasvavien
kustannusten ja lisääntyvän kysynnän vuoksi. Mikäli asiakkaat kokevat palvelujen hinnan ja saadun arvon olevan epäsuhdassa,
tämä voi heikentää Terveystalon yhteiskunnallista arvostusta, mikä saattaa johtaa myynnin laskuun, heikompaan kasvuun ja
mainehaittoihin. Tätä riskiä voimistavat väestörakenteelliset tekijät, kuten väestön ikääntyminen ja kasvavat hoitotarpeet.
Haasteisiin vastatakseen Terveystalo on keskittynyt toiminnan tehostamiseen ja digitalisaation hyödyntämiseen. Julkisten
viranomaisten viimeaikaiset huomautukset hinnoittelukäytännöistä ja julkisten varojen käytöstä muodostavat kuitenkin lisäriskin.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Hallinto
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen
Yrityskulttuuri Arvopohjaisen ja eettisen yrityskulttuurin
mahdollinen myönteinen vaikutus arvoketjuun ja
yhteiskuntaan sekä työntekijöiden, ammattilaisten
ja asiakkaiden sitoutumiseen ja luottamukseen
Arvopohjainen ja eettinen yrityskulttuuri on Terveystalon toiminnan ja olemassaolon edellytys. Se asettaa oikein toimimisen
etusijalle ja voi siten edistää eettisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten näkökohtien toteutumista koko arvoketjussa, toimitusketjussa
ja yhteiskunnassa laajemmin. Se tukee Terveystalon houkuttelevuutta osaavien ammattilaisten työpaikkana sekä lisää henkilöstön
sitoutumista ja työyhteisön jäsenten kokemaa merkityksellisyyttä. Eettinen yrityskulttuuri vahvistaa myös Terveystalon
houkuttelevuutta luotettavana palveluntarjoajana asiakkaille ja kumppanina muille sidosryhmille.
Arvoketjun alkupää, omat
toiminnot,
Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin, mukaan
lukien maksukäytännöt
Vastuullisen toimitusketjun mahdollinen
myönteinen vaikutus arvoketjuun ja yhteiskuntaan
kokonaisuutena
Vastuullisten ja korkeita kestävän liiketoiminnan standardeja noudattavien kumppaneiden valinta edistää eettisten, sosiaalisten ja
ympäristöllisten näkökohtien toteutumista koko arvoketjussa, toimitusketjussa ja yhteiskunnassa laajemmin.
Arvoketjun alkupää, omat
toiminnot
40
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
IRO-1
Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista
Terveystalo päivitti kaksoisolennaisuusanalyysinsä (Double Materiality
Assessment, DMA) helmi–huhtikuussa 2025. Aiempi arviointi oli
tehty vuonna 2023. Arvioinnin tavoitteena oli tunnistaa ja arvioida
yhtiön tosiasialliset ja mahdolliset kielteiset ja myönteiset vaikutukset
ympäristöön ja ihmisiin sekä kestävyyteen liittyvät taloudelliset riskit ja
mahdollisuudet arvoketjussa lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
Arviointi toteutettiin EU:n kestävyysraportointidirektiivin (CSRD) ja
Euroopan kestävyysraportointistandardien (ESRS) mukaisesti, ja sen
tulokset muodostavat perustan tämän kestävyysraportin sisällölle.
Kaksoisolennaisuusanalyysin toteutus ei poikennut olennaisesti
vuonna 2023 toteutetusta prosessista. Terveystalolla oli kuitenkin
päivitetyssä olennaisuusanalyysissä uutta tietoa mm. vuonna 2024
toteutetusta ihmisoikeusvaikutusten arvioinnista sekä tarkennetusta
päästölaskennasta. Lisäksi tunnistetut vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
kuvattiin tarkemmalla tasolla kuin aiemmassa analyysissä. Terveystalo
tarkastelee kaksinkertaisen olennaisuuden arvioinnin päivittämistarvetta
vuosittain osana CSRD-raportointiprosessia.
Arviointiprosessin vaiheet
VAIKUTUSTEN, RISKIEN JA MAHDOLLISUUKSIEN KARTOITTAMINEN
Ensimmäisessä vaiheessa kartoitettiin ja tunnistettiin Terveystalon oman
toiminnan, toimitusketjun ja palveluiden mahdollisia vaikutuksia, riskejä
ja mahdollisuuksia. Arvio perustui laajaan sisäiseen tausta-aineistoon,
kuten vuoden 2024 lopulla toteutettuun ihmisoikeusvaikutusten
arviointiin (HRIA), täydennettyyn Scope 3 -päästölaskentaan, aiempaan
vuoden 2023 olennaisuusanalyysiin, yhtiön strategiamateriaaleihin,
toimintaperiaatteisiin sekä sidosryhmäpalautteeseen. Lisäksi
hyödynnettiin ulkoisia lähteitä, kuten toimialaraportteja ja
vastuullisuusvertailuja. Arviossa huomioitiin ESRS 1 -standardissa annettu
luettelo aihekohtaisten ESRS-standardien kattamista kestävyysaiheista.
Arvio kattoi koko Terveystalon arvoketjun ja siinä tunnistettiin alustavasti
pitkä lista mahdollisesti olennaisista vaikutuksista sekä niihin liittyvistä
riskeistä ja mahdollisuuksista.
SIDOSRYHMÄVUOROPUHELU
Toisessa vaiheessa toteutettiin sidosryhmävuoropuhelu, jonka tavoitteena
oli täydentää ja syventää ymmärrystä tunnistetuista vaikutuksista, riskeistä
ja mahdollisuuksista. Sidosryhmävuorovaikutus toteutettiin haastatteluina,
joita tehtiin yhteensä 14, mukaan lukien edustajia Terveystalon johdosta
ja asiantuntijoista, asiakkaista, toimittajista sekä kansalaisjärjestöistä.
Haastattelut tuottivat näkemyksiä muun muassa työntekijöiden
hyvinvoinnista, toimitusketjun vastuullisuudesta, palveluiden
saavutettavuudesta ja tietoturvasta. Näitä näkemyksiä hyödynnettiin
olennaisuusarvioinnin seuraavassa vaiheessa eli tunnistettujen vaikutusten,
riskien ja mahdollisuuksien olennaisuuden arvioinnissa.
VAIKUTUSTEN JA TALOUDELLISEN OLENNAISUUDEN ARVIOINTI
Kolmannessa vaiheessa järjestettiin kaksi sisäistä työpajaa, joissa arvioitiin
vaikutusten olennaisuutta sekä riskien ja mahdollisuuksien taloudellisten
vaikutusten olennaisuutta. Työpajat fasilitoi riippumaton asiantuntija, ja
niihin osallistui Terveystalon eri toimintojen edustajia.
Vaikutusten olennaisuuden arvioinnissa käytettiin kriteereinä
vaikutuksen vakavuutta ja todennäköisyyttä. Negatiivisten
vaikutusten vakavuus määriteltiin niiden laajuuden, mittakaavan
ja korjaamattomuuden perusteella. Positiivisten vaikutusten
osalta arvioitiin niiden laajuutta ja mittakaavaa. Erityistä huomiota
kiinnitettiin ihmisoikeusvaikutuksiin, joiden osalta sovellettiin
matalampaa olennaisuuskynnystä.
Taloudellisen olennaisuuden arvioinnissa pyrittiin tunnistamaan
olennaiset kestävyysaiheisiin liittyvät riippuvuudet, jotka voivat aiheuttaa
olennaisia riskejä Terveystalon toiminnalle ja taloudelliselle suorituskyvylle,
esimerkiksi henkilöstön riittävyyteen tai asiakkaiden tietosuojaan tai
heidän saamansa hoidon laatuun liittyen. Arvioinnissa kriteereinä olivat
taloudellisen vaikutuksen suuruus ja todennäköisyys lyhyellä (<1 vuosi),
keskipitkällä (1–5 vuotta) ja pitkällä (>5 vuotta) aikavälillä. Vaikutuksen
suuruutta arvioitiin suhteessa liikevaihtoon ja käyttökatteeseen.
TULOSTEN VALIDOINTI
Neljännessä vaiheessa olennaisuuden arvioinnin tulokset koottiin
yhteen ja validoitiin Terveystalon vastuullisuuden ydintiimin sekä johdon
toimesta. Samalla asetettiin olennaisuuskynnykset, joiden perusteella
päätettiin, mitä vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ovat olennaisia,
ja näin ollen niihin liittyvä kestävyysaihe tulee kestävyysraportoinnin
piiriin. Arviointiprosessi ja sen tulokset dokumentoitiin
kestävyysraportointia varten. Arvioinnin tulokset hyväksytettiin
Terveystalon hallituksessa.
Menetelmä
Arviointi sisälsi kaksi ulottuvuutta: vaikutuksen olennaisuus ja
taloudellinen olennaisuus. ESRS 1:n mukaan kestävyysaihe on
vaikutukseltaan olennainen, kun se liittyy yrityksen olennaisiin
tosiasiallisiin tai mahdollisiin myönteisiin tai kielteisiin vaikutuksiin,
joita sillä on ihmisiin tai ympäristöön lyhyellä, keskipitkällä tai pitkällä
aikavälillä. Kestävyysaihe on puolestaan taloudellisesta näkökulmasta
olennainen, jos siitä aiheutuu tai siitä voidaan kohtuudella odottaa
aiheutuvan yritykselle olennaisia taloudellisia vaikutuksia.
Vaikutusten olennaisuuden arviointi perustui ESRS-standardien
mukaisesti vaikutusten vakavuuteen ja todennäköisyyteen. Vakavuus
määritettiin kolmen ulottuvuuden perusteella (asteikoilla 0–5):
vaikutuksen suuruus (scale, kuinka iso vaikutus on ympäristölle tai
kohderyhmälle), vaikutuksen laajuus (scope, kuinka laaja-alainen
vaikutus on esim. maantieteellisesti tai kohderyhmän sisällä) sekä haitan
korjaamattomuus (irremediability, kuinka vaikeaa negatiivinen vaikutus
on korjata). Todennäköisyys (likelyhood) arvioitiin (asteikolla 1–5) sen
mukaan, kuinka todennäköisesti vaikutus toteutuu lyhyellä, keskipitkällä
tai pitkällä aikavälillä.
Arviointi kattoi koko Terveystalon arvoketjun: yhtiön hankintaketjun,
oman toiminnan ja palveluiden loppukäytön eli asiakkaat. Erityistä
huomiota kiinnitettiin korkean riskin alueisiin, kuten toimitusketjun
41
alkuvaiheisiin korkean riskin maissa. Ihmisoikeuksiin liittyvien
vaikutusten kohdalla sovellettiin matalampaa olennaisuuskynnystä
EFRAGin ohjeistuksen mukaisesti, jolloin myös vähemmän vakavat,
mutta merkitykselliset vaikutukset tunnistettiin olennaisiksi.
Sidosryhmien osallistaminen oli keskeisessä roolissa vaikutusten
ymmärtämisessä. Haastattelujen ja työpajojen kautta saatiin
näkemyksiä siitä, miten eri sidosryhmät kokevat Terveystalon
vaikutukset. Negatiiviset vaikutukset priorisoitiin niiden vakavuuden ja
todennäköisyyden perusteella, kun taas positiivisia vaikutuksia arvioitiin
niiden laajuuden ja kohderyhmän perusteella.
Olennaisuuskynnykset määritettiin kaksoisolennaisuusanalyysissä
erikseen vaikutusten ja taloudellisen olennaisuuden osalta.
Vaikutusten olennaisuuden osalta kynnys perustui vaikutuksen
vakavuuden ja todennäköisyyden yhdistelmään. Kaikki vaikutukset,
joiden vakavuus oli vähintään neljä (korkea), katsottiin olennaisiksi
riippumatta todennäköisyydestä. Ihmisoikeuksiin liittyvissä vaikutuksissa
sovellettiin matalampaa kynnystä: vakavuudeltaan vähintään kolmosen
(keskitaso) vaikutukset katsottiin olennaisiksi, mikäli ne liittyivät
ihmisoikeuksiin, riippumatta todennäköisyydestä.
Vaikutusten olennaisuuden perusteella olennaisiksi kestävyysaiheiksi
tunnistettiin:
• E1 - Ilmastonmuutos
• E5 - Resurssien käyttö ja kiertotalous
• S1 - Oma työvoima
• S2 - Arvoketjun työntekijät
• S4 - Kuluttajat ja loppukäyttäjät
• G1 - Liiketoiminnan harjoittaminen
Taloudellinen olennaisuus arvioitiin vaikutuksen suuruuden ja
todennäköisyyden perusteella. Vaikutuksen suuruus määritettiin sen
mukaan, kuinka merkittävästi kyseinen riski tai mahdollisuus voisi
vaikuttaa Terveystalon liikevaihtoon ja käyttökatteeseen. Arvioinnissa
käytettiin viisiportaista asteikkoa molemmille ulottuvuuksille, ja
olennaisuus määrittyi näiden yhdistelmän perusteella.
Taloudellisen olennaisuuden perusteella olennaisiksi kestävyysaiheiksi
tunnistettiin:
• S1 - Oma työvoima
• S4 - Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Kaksoisolennaisuusarvioprosessin perusteella yhteensä neljän standardin
osalta, E2 - Pilaantuminen, E3 - Vesivarat ja merten luonnonvarat,
E4 - Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit ja S3 - Vaikutuksen
kohteena olevat yhteisöt, ei tunnistettu olennaisia vaikutuksia,
riskejä tai mahdollisuuksia, joten näitä standardeja ei ole sisällytetty
kestävyysraporttiin.
Olennaisiksi tunnistetut vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on
kuvattu osiossa SBM 3- Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa.
Kestävyysriskejä arvioidaan myös osana Terveystalo-konsernin
yleistä riskienhallintaa. Riskien tunnistamisessa hyödynnetään
muun muassa toimintaympäristö- ja sidosryhmäanalyyseja,
liiketoiminnan tunnuslukuja, markkina-analyyseja, vaikuttavuustietoja,
asiakaspalautteita, rekisteritietoja, viranomaisten tarkastusraportteja ja
selvityspyyntöjä, työturvallisuusriskikartoituksia, vaaratapahtumatietoja,
sisäisten tarkastusten sekä auditointien tuloksia ja kilpailijatietoja.
Terveystalon riskienhallintaa arvioidaan vuosittain sisäisissä ja ulkoisissa
ISO 9001:2015 -laatujärjestelmän, ISO 14001:2015 -ympäristöjärjestelmän
ja sovelluskehityksen ISO 13485 -laatujärjestelmän auditoinneissa.
Kestävyyteen liittyviä mahdollisuuksia arvioidaan osana yhtiön
vuosittaista strategiaprosessia. Resilienssiä suhteessa Terveystalon
materiaalisiin vaikutuksiin ja riskeihin arvioitiin lyhyellä, keskipitkällä ja
pitkällä aikavälillä osana tehtyä kaksoisolennaisuusanalyysia.
Kaksoisolennaisuusarviointiprosessi keskittyi suurimpaan
Terveydenhuollon palvelut -liiketoimintasegmenttiin, jonka
toiminnasta yhtiön merkittävimmät ja laaja-alaisimmat vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet syntyvät ja jonka toiminta on täysin yhtiön
omassa operatiivisessa kontrollissa. Tuloksia ei ole erikseen validoitu
tytäryhtiöissä, jotka muodostavat alle 10 prosenttia yhtiön liikevaihdosta.
Kuvaus ilmastoon liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista
E1
Kaksoisolennaisuusanalyysissä tunnistettiin ilmastonmuutoksen
hillintään liittyviä olennaisia todellisia ja mahdollisia kielteisiä
vaikutuksia Terveystalon omassa toiminnassa sekä arvoketjun alku- ja
loppupäässä. Yhtiö ei tunnistanut liiketoiminnan luonteen vuoksi
ilmastonmuutoksen sopeutumiseen tai hillintään liittyviä merkittäviä
riskejä tai mahdollisuuksia. Kaksoisolennaisuusanalyysissä huomioitiin
yhtiön päästöt kokonaisuudessaan. Terveystalo arvioi, että sen
resilienssi ilmastonmuutokseen ja siihen sopeutumiseen on korkea.
Resilienssi- ja ilmastoriskien arviointia on kuvattu tarkemmin osiossa
E1. Olennaiset ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvät todelliset ja
mahdolliset negatiiviset vaikutukset eivät vaikuta oleellisesti yhtiön
strategiaan tai liiketoimintamalliin eikä niillä ole merkittäviä taloudellisia
vaikutuksia. Terveystalon tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä
asetettujen päästövähenemätavoitteiden (SBTi) mukaisesti, parantaa
energiatehokkuutta ja kehittää vuoropuhelua sidosryhmiensä kanssa.
Kuvaus resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien
olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis-
ja arviointiprosesseista
E5
Kaksoisolennaisuusanalyysin perusteella resurssien käyttö ja kiertotalous
(ESRS E5) tunnistettiin yhtiölle olennaiseksi kestävyysaiheeksi.
Arvioinnissa tarkasteltiin useita osa-alueita, kuten resurssien
sisäänvirtauksia, ulosvirtauksia ja jätteitä. Vaikutusten ja riskien arviointi
perustui sekä määrälliseen dataan (esim. Scope 3-päästölaskenta,
jätemäärät) että laadulliseen tietoon (esim. terveydenhuoltoalan
raportit, sidosryhmähaastattelut). Muita kuulemisia, kuin
kaksoisolennaisuusanalyysin aikana pidettyjä sidosryhmähaastatteluita,
ei järjestetty. Arvioinnin tuloksena resurssien sisäänvirtaukset
42
(E5-4) tunnistettiin olennaiseksi yhtiön todellisten ja mahdollisten
kielteisten vaikutusten vuoksi. Nämä vaikutukset syntyvät pääasiassa
terveydenhuollon materiaalien, lääkinnällisten laitteiden ja IT-laitteiden
hankinnoista ja niiden arvoketjusta. Aiheen muut osa-alueet, kuten jäte,
eivät nousseet olennaisiksi. Merkittäviä suoria taloudellisia riskejä tai
mahdollisuuksia ei tunnistettu.
Ei-olennaisiksi määritellyt kestävyysaiheet
Ympäristöön liittyvistä standardeista ESRS E2 – Pilaantuminen, ESRS E3 –
Vesivarat ja merten luonnonvarat ja ESRS E4 – Biologinen monimuotoisuus
ja ekosysteemit eivät nousseet kaksoisolennaisuusanalyysin perusteella
olennaisiksi aihealueiksi eikä niitä ole sisällytetty kestävyysraporttiin.
Osana kaksoisolennaisuusanalyysia huomioitiin Terveystalon
toimipaikkojen sijainnit ja yhtiön toiminta-alueet. Terveystalon
toimipaikkakohtaisissa ympäristöohjelmissa arvioidaan toiminnan
ympäristövaikutuksia jätehuollon, kemikaaliturvallisuuden,
energian käytön, teknologian hyödyntämisen, laiteturvallisuuden ja
materiaalihankintojen näkökulmista.
Terveystalon veden kulutusta arvioidaan osana yksikkökohtaisia
ympäristöohjelmia. Toiminnassa vedenkäyttö on pääsääntöisesti
käyttövettä, joka sisältyy toimipaikkojen vuokraan. Terveystalon toimipaikat
eivät sijaitse vesiriskialueilla. Kiinteistönomistaja vastaa vesihuollon
järjestämisestä, mukaan lukien veden käsittely ja jätevesien asianmukainen
käsittely. Vesihuoltolaitos huolehtii jätevesien asianmukaisesta käsittelystä
ja poisjohtamisesta veden toimittamisen lisäksi. Vedenkäyttöä pyritään
vähentämään esimerkiksi toimitilojen remonttien yhteydessä vaihtamalla
hanat automaattisiin. Laitehankinnassa vettä kuluttavat laitteet hankitaan
keskitetysti ympäristötekijät huomioiden.
Terveystalon toiminnassa syntyvistä jätteistä merkittävin osa on
tietosuojamateriaalia, sekajätettä tai paperi/kartonkijätettä. Valtaosassa
yhtiön toimipaikoista jätteiden käsittelystä vastaa kiinteistön omistaja.
Olennaisuusanalyysin mukaan Terveystalon vuosittaiset jätemäärät ovat
muihin epäsuoriin ympäristövaikutuksiin nähden pienet. Tästä huolimatta,
Terveystalo minimoi sekajätteen syntymistä kaikessa toiminnassaan,
toimittaa mahdollisimman suuren osan syntyneistä jätteistä hyötykäyttöön
ja edistää jätteiden kierrätystä toimipaikoissaan ISO 14001 -sertifioidun
ympäristöjärjestelmän mukaisesti.
Terveystalon ympäristöohjelmassa laiteturvallisuutta ja
materiaalihankintaa arvioidaan elinkaarinäkökulmasta laitehankintojen
ja materiaalivalintojen ympäristöhaitat huomioiden. Laitehankinnoissa
tavoitteena on hankkia laitteita ainoastaan silloin kuin niiden arvioitu
käyttöaste ja käyttöikä on merkittävä. Hankintavaiheessa huomioidaan
laitteiden kierrätettävyys ja elinkaaren pidennysmahdollisuudet
säännöllisellä huollolla ja kunnossapidolla. Materiaalihankinnoissa
huomioidaan materiaalien kierrätettävyys ja materiaalien kuljetuksiin
liittyvää logistiikkaa pyritään minimoimaan.
Tehdyn kaksoisolennaisuusanalyysin perusteella, Terveystalo ei ole
tunnistanut olennaisia vaikutuksia, riskejä tai mahdollisuuksia liittyen ESRS
E2 – Pilaantuminen, ESRS E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat ja ESRS E4
– Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit standardeihin. Terveystalon
toiminta ei ole tai on vain vähäisesti sidoksissa vedenottoon ja -käsittelyyn,
merten luonnonvaroihin, ympäristön pilaantumiseen tai luonnon
monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin. Yhtiö ei ole järjestänyt kuulemisia
vedenkäyttöön, pilaantumiseen tai biologiseen monimuotoisuuteen liittyen.
Myöskään ESRS S3 – Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt
ei noussut olennaiseksi aihealueeksi eikä standardia ole siten
sisällytetty kestävyysraporttiin.
43
Kestävyysraportissa huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset
IRO-2
Tiedonantovaatimus Kappale Sivunumero
Yleiset tiedot
ESRS 2 Yleiset tiedot
BP-1 Kestävyysselvitysten yleiset laatimisperusteet Kestävyysraportin laatimisperiaatteet 25
BP-2 Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot Kestävyysraportin laatimisperiaatteet 25
GOV-1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli sekä niille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat 25–28
GOV-2 Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli sekä niille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat 25–28
GOV-3 Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen
kannustinjärjestelmiin
29
GOV-4 Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista 30
GOV-5 Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta 30
SBM-1 Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju 30–32
SBM-2 Sidosryhmien edut ja näkemykset Sidosryhmien edut ja näkemykset 33–34
SBM-3 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin
kanssa
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin
kanssa
35–40
IRO-1 Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista 41–42
IRO-2 Yrityksen kestävyysselvityksissä huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset Kestävyysraportissa huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset 44–53
Ympäristötiedot
ESRS E1 Ilmastonmuutos
ESRS 2, GOV-3 Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen
kannustinjärjestelmiin
29
E1-1 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma 56–57
ESRS 2, SBM-3 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin
kanssa
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin
kanssa
55
44
Tiedonantovaatimus Kappale Sivunumero
ESRS 2, IRO-1 Kuvaus ilmastoon liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja
arviointiprosesseista
Kuvaus ilmastoon liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista
42
E1-2 Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet 59
E1-3 Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit 59
E1-4 Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet 60
E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt 61–64
E1-9 Olennaisten fyysisten ja siirtymäriskien ja mahdollisten ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien ennakoidut
taloudelliset vaikutukset
Olennaisten fyysisten ja siirtymäriskien ja mahdollisten ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien ennakoidut
taloudelliset vaikutukset
56
ESRS E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
ESRS 2, IRO-1 Kuvaus resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistamis- ja arviointiprosesseista
Kuvaus resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistamis- ja arviointiprosesseista
65
E5-1 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet 66
E5-2 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit 66
E5-3 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet 66–67
E5-4 Resurssien sisäänvirtaukset Resurssien sisäänvirtaukset 67
E5-6 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien ennakoidut
taloudelliset vaikutukset
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien ennakoidut
taloudelliset vaikutukset
67
Yhteiskunnalliset tiedot
ESRS S1 Oma työvoima
ESRS 2, SBM-2 Sidosryhmien edut ja näkemykset 33
ESRS 2, SBM-3 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin
kanssa
Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet 69–71
S1-1 Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet 71–73
S1-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa 74
S1-3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi 74–75
45
Tiedonantovaatimus Kappale Sivunumero
S1-4 Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja toimintatavat
omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien
hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus
Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja toimintatavat
omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien
hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus
75–77
S1-5 Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen
sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan
Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen
sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan
77–78
S1-6 Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet 79–80
S1-7 Yrityksen omaan työvoimaan kuuluvien muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet Yrityksen omaan työvoimaan kuuluvien muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet 79–80
S1-9 Monimuotoisuuden mittarit Monimuotoisuuden mittarit 81
S1-13 Koulutusta ja taitojen kehittämistä koskevat mittarit Koulutusta ja taitojen kehittämistä koskevat mittarit 81
S1-14 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit 82
S1-17 Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset 82
ESRS S2 Arvoketjun työntekijät
ESRS 2, SBM-2 Sidosryhmien edut ja näkemykset Sidosryhmien edut ja näkemykset 33
ESRS 2, SBM-3 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin
kanssa
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin
kanssa
83–84
S2-1 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet 85
S2-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa 85
S2-3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin
tuomiseksi
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin
tuomiseksi
86
S2-4 Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat
arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien
hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus
Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin vaikutuksiin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat
arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien
hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus
86–87
S2-5 Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet
Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet
87
46
Tiedonantovaatimus Kappale Sivunumero
ESRS S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät
ESRS 2, SBM-2 Sidosryhmien edut ja näkemykset Sidosryhmien edut ja näkemykset 33
ESRS 2, SBM-3 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin
kanssa
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus
strategian ja liiketoimintamallin kanssa
88–91
S4-1 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet 91–94
S4-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa Yhteydenpito vaikutuksista kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa 94
S4-3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenaiheiden esiin
tuomiseksi
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille sekä loppukäyttäjille huolenaiheiden esiin
tuomiseksi
94–95
S4-4 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat
kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien
hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus
Toimenpiteet loppukäyttäjiin kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen sekä lähestymistavat olennaisten
mahdollisuuksien hyödyntämiseen liittyen loppukäyttäjiin, sekä näiden toimenpiteiden tehokkuus,
ja Toimenpiteet ja lähestymistavat olennaisten riskien hallintaan liittyen loppukäyttäjiin, sekä näiden
toimenpiteiden tehokkuus
96–101
S4-5 Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet
Olennaisten loppukäyttäjiin liittyvien myönteisten vaikutusten edistämiseen liittyvät tavoitteet 101–103
Hallintotapatiedot
ESRS G1 Liiketoiminnan harjoittaminen
ESRS 2, GOV-1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli sekä niille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat 25-28
ESRS 2, IRO-1 Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista 41–42
G1-1 Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri 106–110
G1-2 Suhteet toimittajiin Suhteet tavara- ja palvelutoimittajiin 110–111
G1-6 Maksukäytännöt Maksukäytännöt 111–114
47
Luettelo EU:n lainsäädännöstä johdetuista monialaisten ja aihekohtaisten standardien tietopisteistä
IRO-2
Tiedonanto-
vaatimus Tietopiste Kestävyysselvitys
Viittaus tiedon anto-
velvoite asetukseen Viittaus pilariin 3
Viittaus vertailuarvo-
asetukseen
Viittaus EU:n
ilmastolakiin Sivu numero
ESRS 2 GOV-1 21 kohdan
d alakohta
Hallituksen sukupuolijakauma Liitteen I taulukon 1
indikaattori 13
Komission delegoitu asetus (EU)
2020/1816, liite II
28
ESRS 2 GOV-1 21 kohdan
e alakohta
Riippumattomien hallituksen jäsenten
prosenttiosuus
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816,
liite II
28
ESRS 2 GOV-4 30 kohta Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence
-prosessista
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 10
30
ESRS 2 SBM-1 40 kohdan
d alakohdan
i alakohta
Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään
toimintaan
Liitteen I taulukon 1
indikaattori 4
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/245328 taulukko
1: Ympäristöön liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot
ja taulukko 2: Yhteiskuntaan liittyvää riskiä koskevat
laadulliset tiedot
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816,
liite II
Epä olennainen
ESRS 2 SBM-1 40 kohdan
d alakohdan
ii alakohta
Osallistuminen kemikaalien tuotantoon liittyvään
toimintaan
Liitteen I taulukon 2
indikaattori 9
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816,
liite II
Epä olennainen
ESRS 2 SBM-1 40 kohdan
d alakohdan
iii alakohta
Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin liittyvään
toimintaan
Liitteen I taulukon 1
indikaattori 14
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 12 artiklan 1 kohta,
delegoidun asetuksen (EU)
2020/1816 liite II
Epä olennainen
ESRS 2 SBM-1 40 kohdan
d alakohdan
iv alakohta
Osallistuminen tupakan viljelyyn ja tuotantoon
liittyvään toimintaan
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 12 artiklan 1 kohta,
delegoidun asetuksen (EU)
2020/1816 liite II
Epä olennainen
ESRS E1-1 14 kohta Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden
saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä
Asetuksen (EU) 2021/1119
2 artiklan 1 kohta
56
ESRS E1-1 16 kohdan
g alakohta
Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen
ulkopuolelle suljetut yritykset
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla;
komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453
lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät –
Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden
luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan
maturiteetin mukaan
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 12 artiklan 1 kohdan d–g
alakohta ja 12 artiklan 2 kohta
57
48
Tiedonanto-
vaatimus Tietopiste Kestävyysselvitys
Viittaus tiedon anto-
velvoite asetukseen Viittaus pilariin 3
Viittaus vertailuarvo-
asetukseen
Viittaus EU:n
ilmastolakiin Sivu numero
ESRS E1-4 34 kohta Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet Liitteen I taulukon 2
indikaattori 4
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453
lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset
erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski:
Mukauttamismittarit
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 6 artikla
60
ESRS E1-5 38 kohta Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian
kulutus eriteltynä lähteiden mukaan (vain
ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat)
Liitteen I taulukon 1
indikaattori 5 ja taulukon 2
indikaattori 5
Epä olennainen
ESRS E1-5 37 kohta Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä Liitteen I taulukon 1
indikaattori 5
Epä olennainen
ESRS E1-5 40–43 kohta Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan
ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla
Liitteen I taulukon 1
indikaattori 6
Epä olennainen
ESRS E1-6 44 kohta Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3
-bruttopäästöt ja kokonaispäästöt
Liitteen I taulukon 1
indikaattorit 1 ja 2
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453 lomake
1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät –
Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden
luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan
maturiteetin mukaan
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 5 artiklan 1 kohta, 6 artikla
ja 8 artiklan 1 kohta
61
ESRS E1-6 53–55 kohta Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen intensiteetti Liitteen I taulukon 1
indikaattori 3
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2453
lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset
erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski:
Mukauttamismittarit
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 8 artiklan 1 kohta
61
ESRS E1-7 56 kohta Kasvihuonekaasujen poistot ja päästöhyvitykset Asetuksen (EU) 2021/1119
2 artiklan 1 kohta
Epä olennainen
ESRS E1-9 66 kohta Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon liittyville
fyysisille riskeille
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1818 liite II; delegoidun
asetuksen (EU) 2020/1816 liite II
Vaiheittain
käyttöön
otettava
tiedonanto-
vaatimus
ESRS E1-9 66 kohdan
a alakohta
Rahallisten määrien erittely akuutin ja kroonisen
fyysisen riskin mukaan
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2453, 46 ja 47 kohta;
Lomake 5: Kaupankäynti varaston ulkopuoliset erät –
Ilmastonmuutokseen liittyvä fyysinen riski: Vastuut,
joihin kohdistuu fyysinen riski
Vaiheittain
käyttöön
otettava
tiedonanto-
vaatimus
49
Tiedonanto-
vaatimus Tietopiste Kestävyysselvitys
Viittaus tiedon anto-
velvoite asetukseen Viittaus pilariin 3
Viittaus vertailuarvo-
asetukseen
Viittaus EU:n
ilmastolakiin Sivu numero
ESRS E1-9 66 kohdan
c alakohta
Sellaisten merkittävien omaisuuserien sijaintipaikka,
joihin kohdistuu olennainen fyysinen riski
Vaiheittain
käyttöön
otettava
tiedonanto-
vaatimus
ESRS E1-9 67 kohdan
c alakohta
Yrityksen kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo
eriteltynä energiatehokkuusluokittain
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission
täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2453, 34 kohta;
Lomake 2: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset
erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski:
Kiinteistövakuudelliset lainat – Vakuuden
energiatehokkuus
Vaiheittain
käyttöön
otettava
tiedonanto-
vaatimus
ESRS E1-9 69 kohta Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien
huomioiminen salkussa
Delegoitu asetus (EU) 2020/1818,
liite II
Vaiheittain
käyttöön
otettava
tiedonanto-
vaatimus
ESRS E2-4 28 kohta Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään
päätyvän epäpuhtauden määrä, joka mainitaan
E-PRTR-asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja
siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri) liitteen II
luettelossa
Liitteen I taulukon 1
indikaattori 8, taulukon 2
indikaattorit 1, 2 ja 3
Epä olennainen
ESRS E3-1 9 kohta Vesivarat ja merten luonnonvarat Liitteen I taulukon 2
indikaattori 7
Epä olennainen
ESRS E3-1 13 kohta Kohdennetut toimintaperiaatteet Liitteen I taulukon 2
indikaattori 8
Epä olennainen
ESRS E3-1 14 kohta Merien ja valtamerten kestävyys Liitteen I taulukon 2
indikaattori 12
Epä olennainen
ESRS E3-4 28 kohdan
c alakohta
Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden
kokonaismäärä
Liitteen I taulukon 2
indikaattori 6.2
Epä olennainen
ESRS E3-4 29 kohta Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä oman
toiminnan liikevoittoa kohti laskettuna
Liitteen I taulukon 2
indikaattori 6.1
Epä olennainen
ESRS 2 –
IRO-1 – E4
16 kohdan
a alakohdan
i alakohta
Liitteen I taulukon 1
indikaattori 7
Epä olennainen
50
Tiedonanto-
vaatimus Tietopiste Kestävyysselvitys
Viittaus tiedon anto-
velvoite asetukseen Viittaus pilariin 3
Viittaus vertailuarvo-
asetukseen
Viittaus EU:n
ilmastolakiin Sivu numero
ESRS 2 –
IRO-1 – E4
16 kohdan
b alakohta
Liitteen I taulukon 2
indikaattori 10
Epä olennainen
ESRS 2 –
IRO-1 – E4
16 kohdan
c alakohta
Liitteen I taulukon 2
indikaattori 14
Epä olennainen
ESRS E4-2 24 kohdan
b alakohta
Kestävät maata tai maataloutta koskevat käytännöt
tai toimintaperiaatteet
Liitteen I taulukon 2
indikaattori 11
Epä olennainen
ESRS E4-2 24 kohdan
c alakohta
Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai
toimintaperiaatteet
Liitteen I taulukon 2
indikaattori 12
Epä olennainen
ESRS E4-2 24 kohdan
d alakohta
Metsäkatoon puuttumista koskevat
toimintaperiaatteet
Liitteen I taulukon 2
indikaattori 15
Epä olennainen
ESRS E5-5 37 kohdan
d alakohta
Kierrättämätön jäte Liitteen I taulukon 2
indikaattori 13
Epä olennainen
ESRS E5-5 39 kohta Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte Liitteen I taulukon 1
indikaattori 9
Epä olennainen
ESRS 2 –
SBM-3 – S1
14 kohdan
f alakohta
Pakkotyötapausten riski Liitteen I taulukon 3
indikaattori 13
69
ESRS 2 –
SBM-3 – S1
14 kohdan
g alakohta
Lapsityövoimatapausten riski Liitteen I taulukon 3
indikaattori 12
69
ESRS S1-1 20 kohta Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset Liitteen I taulukon 3
indikaattori 9 ja taulukon 1
indikaattori 11
72
ESRS S1-1 21 kohta Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan
perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat
due diligence -käytännöt
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816,
liite II
72
ESRS S1-1 22 kohta Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat prosessit ja
toimenpiteet
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 11
71–72
ESRS S1-1 23 kohta Työtapaturmien ehkäisemistä koskevat
toimintaperiaatteet tai hallintajärjestelmä
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 1
73
ESRS S1-3 32 kohdan
c alakohta
Epäkohtien tai valitusten käsittelyjärjestelmät Liitteen I taulukon 3
indikaattori 5
74–75
51
Tiedonanto-
vaatimus Tietopiste Kestävyysselvitys
Viittaus tiedon anto-
velvoite asetukseen Viittaus pilariin 3
Viittaus vertailuarvo-
asetukseen
Viittaus EU:n
ilmastolakiin Sivu numero
ESRS S1-14 88 kohdan b ja
c alakohta
Kuolemantapausten lukumäärä ja työtapaturmien
lukumäärä ja osuus
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 2
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816,
liite II
82
ESRS S1-14 88 kohdan
e alakohta
Loukkaantumisten, onnettomuuksien,
kuolemantapausten tai sairauksien vuoksi
menetettyjen päivien määrä
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 3
82
ESRS S1-16 97 kohdan
a alakohta
Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero Liitteen I taulukon 1
indikaattori 12
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816,
liite II
Epä olennainen
ESRS S1-16 97 kohdan
b alakohta
Toimitusjohtajan suhteettoman suuri palkka Liitteen I taulukon 3
indikaattori 8
Epä olennainen
ESRS S1-17 103 kohdan
a alakohta
Syrjintätapaukset Liitteen I taulukon 3
indikaattori 7
82
ESRS S1-17 104 kohdan
a alakohta
Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n
ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden
noudattamatta jättäminen
Liitteen I taulukon 1
indikaattori 10 ja taulukon 3
indikaattori 14
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1816 liite II; delegoidun
asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan
1 kohta
82
ESRS 2 –
SBM-3 – S2
11 kohdan
b alakohta
Huomattava lapsityövoiman tai pakkotyön käytön
riski arvoketjussa
Liitteen I taulukon 3
indikaattorit 12 ja 13
84
ESRS S2-1 17 kohta Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset Liitteen I taulukon 3
indikaattori 9 ja taulukon 1
indikaattori 11
85
ESRS S2-1 18 kohta Arvoketjun työntekijöihin liittyvät
toimintaperiaatteet
Liitteen I taulukon 3
indikaattorit 11 ja 4
85
ESRS S2-1 19 kohta Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n
ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden
noudattamatta jättäminen
Liitteen I taulukon 1
indikaattori 10
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1816 liite II; delegoidun
asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan
1 kohta
85
ESRS S2-1 19 kohta Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan
perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat
due diligence -käytännöt
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816,
liite II
85
ESRS S2-4 36 kohta Arvoketjun alku- ja loppupäähän liittyvät
ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien
loukkaukset
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 14
86
52
Tiedonanto-
vaatimus Tietopiste Kestävyysselvitys
Viittaus tiedon anto-
velvoite asetukseen Viittaus pilariin 3
Viittaus vertailuarvo-
asetukseen
Viittaus EU:n
ilmastolakiin Sivu numero
ESRS S3-1 16 kohta Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset Liitteen I taulukon 3
indikaattori 9 ja taulukon 1
indikaattori 11
Epä olennainen
ESRS S3-1 17 kohta Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n
ohjaavien periaatteiden, ILO:n periaatteiden
tai OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta
jättäminen
Liitteen I taulukon 1
indikaattori 10
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1816 liite II; delegoidun
asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan
1 kohta
Epä olennainen
ESRS S3-4 36 kohta Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien
loukkaukset
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 14
Epä olennainen
ESRS S4-1 16 kohta Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät
toimintaperiaatteet
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 9 ja taulukon 1
indikaattori 11
91–94
ESRS S4-1 17 kohta Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n
ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden
noudattamatta jättäminen
Liitteen I taulukon 1
indikaattori 10
Delegoidun asetuksen (EU)
2020/1816 liite II; delegoidun
asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan
1 kohta
91–92
ESRS S4-4 35 kohta Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien
loukkaukset
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 14
Epä olennainen
ESRS G1-1 10 kohdan
b alakohta
Korruption vastainen Yhdistyneiden kansakuntien
yleissopimus
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 15
Epä olennainen
ESRS G1-1 10 kohdan
d alakohta
Väärinkäytösten paljastajien suojelu Liitteen I taulukon 3
indikaattori 6
110
ESRS G1-4 24 kohdan
a alakohta
Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien
rikkomisesta määrätyt sakot
Liitteen I taulukon 3
indikaattori 17
Delegoitu asetus (EU) 2020/1816,
liite II
Epä olennainen
ESRS G1-4 24 kohdan
b alakohta
Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat normit Liitteen I taulukon 3
indikaattori 16
Epä olennainen
53
Ympäristötiedot
55 Ilmastonmuutos
65 Resurssien käyttö ja kiertotalous
54
Ilmastonmuutos
E1
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa
SBM-3
Terveystalo on arvioinut strategian ja liiketoimintamallin resilienssiä
suhteessa ilmastonmuutokseen kaksoisolennaisuusanalyysin yhteydessä.
Kaksoisolennaisuusanalyysin perusteella yhtiö ei tunnistanut olennaisia
ilmaston muutokseen tai siihen sopeutumiseen liittyviä taloudellisia riskejä,
jotka vaikuttaisivat merkittävästi strategiaan tai liiketoimintaan lyhyellä,
keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Terveystalo suoritti keväällä 2025
laadullisen resilienssiarvion, joka kattoi yhtiön koko toiminnan Suomessa ja
Ruotsissa. Arviossa yhtiön liiketoimintaa peilattiin yleisiin ilmastotrendeihin,
kuten keskilämpötilan nousuun ja sään ääri-ilmiöihin, perustuen IPCC:n
(Intergovernmental Panel on Climate Change) AR6-raporttiin, WHO:n
ilmastonmuutosta ja terveyttä tarkastelevaan artikkeliin (Global health
community calls for urgent action on climate and health at COP28) ja
ENCORE (Exploring Natural Capital Opportunities, Risks and Exposure)
-työkaluun. Yksityiskohtaista kvantitatiivista skenaarioanalyysiä ei katsottu
tarpeelliseksi, koska olennaisia taloudellisia riskejä ei tunnistettu. Arvion
perusteella Terveystalon liiketoimintamalli on resilientti ilmastonmuutoksen
suoria vaikutuksia vastaan. Toiminta ei ole riippuvaista fyysisistä
tuotantolaitoksista tai raaka-aineista, joiden saatavuuteen ilmastonmuutos
voisi suoraan vaikuttaa. Terveystalo tunnistaa, että ilmastonmuutoksella
on laajoja yhteiskunnallisia- ja terveysvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa
palveluiden tarjontaan ja kysyntään pitkällä aikavälillä. Yhtiö ei kuitenkaan
tunnista näitä välittöminä taloudellisina riskeinä tai mahdollisuuksina, jotka
vaatisivat muutoksia strategiaan.
Kaksoisolennaisuusanalyysissä tunnistettiin ilmastonmuutoksen
hillintään liittyviä olennaisia todellisia ja mahdollisia kielteisiä
vaikutuksia Terveystalon omassa toiminnassa sekä arvoketjun alku- ja
loppupäässä. Yhtiö ei tunnistanut liiketoiminnan luonteen vuoksi
ilmastonmuutoksen hillitnään tai sopeutumiseen liittyviä merkittäviä
riskejä tai mahdollisuuksia. Kaksoisolennaisuusanalyysissä huomioitiin
yhtiön päästöt kokonaisuudessaan. Terveystalo arvioi, että sen resilienssi
ilmastonmuutokseen ja siihen sopeutumiseen on korkea. Olennaiset
ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvät todelliset ja mahdolliset
negatiiviset vaikutukset eivät vaikuta oleellisesti yhtiön strategiaan tai
liiketoimintamalliin eikä niillä ole merkittäviä taloudellisia vaikutuksia.
Terveystalon tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä asetettujen
päästövähennystavoitteiden (SBTi) mukaisesti, parantaa energiatehokkuutta
ja kehittää vuoropuhelua sidosryhmiensä kanssa. Terveystalon
palkitsemisperiaatteissa ei ole huomioitu ilmastoon liittyviä näkökohtia,
sisältäen asetetut ja raportoidut päästövähennystavoitteet.
Ilmastonmuutosta koskevat olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet on arvioitu osana kaksoisolennaisuusanalyysiä, ja ne on
esitelty tarkemmin edellä olevassa taulukossa. Kuvaus arvioinnin prosessista
ja arvioinnin kriteereistä löytyy ESRS 2 -osiosta, kohdasta IRO-1.
Muut mittarit paitsi SBTi-tavoitteisiin liittyvät eivät ole ulkopuolisen tahon
varmentamia, lukuun ottamatta KPMG:n antamaa rajoitettua varmennusta
tässä kestävyysraportissa.
55
Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
E1 Ilmastonmuutos
Ilmastonmuutoksen hillintä
Todelliset kielteiset vaikutukset
ilmastonmuutokseen suorien Scope 1 ja
epäsuorien energiankäyttöön liittyvien Scope 2
-päästöjen kautta
Terveystalon suorat kasvihuonekaasupäästöt liittyvät terveydenhuollossa käytettäviin lääkinnällisiin kaasuihin sekä yhtiön omiin
ja kontrollissa oleviin ajoneuvoihin. Epäsuorat Scope 2 -päästöt liittyvät Terveystalon toimitilojen energian käyttöön. Vuonna
2025 Terveystalo asetti tieteeseen perustuvat päästövähennystavoitteet Science Based Targets -aloitteen mukaisesti ja tulee
vähentämään Scope 1- ja 2 -päästöjä 55 prosenttia vuoden 2024 tasosta vuoteen 2030 mennessä ja 90 prosenttia vuoteen 2050
mennessä. Toimenpideajureina nähdään vihreän energian kattavampi hyödyntäminen toimitiloissa ja omien ja työsuhdeautojen
sähköistäminen mahdollisuuksien mukaan.
Omat toiminnot
Todelliset kielteiset vaikutukset
ilmastonmuutokseen epäsuorien Scope 3
-päästöjen kautta
Suurin osa (noin 90 prosenttia) Terveystalon kokonaispäästöistä on epäsuoria, Scope 3 -päästöjä, jotka liittyvät esimerkiksi
hankintoihin, jätteisiin, työmatkustamiseen ja kuljetuksiin. Vuonna 2025 Terveystalo asetti tieteeseen perustuvat
päästövähennystavoitteet Science Based Targets -aloitteen mukaisesti ja tulee vähentämään Scope 3 -päästöjä yhteensä 52
prosenttia asiakaskäynteihin perustuen vuoteen 2030 mennessä vuoden 2024 tasosta ja 90 prosenttia absoluuttisia Scope
3 päästöjä vuoden 2024 tasosta vuoteen 2050 mennessä. Toimenpiteiden ajureina Terveystalo näkee datan tarkentamisen
ja yhteistyön toimittajien kanssa sekä vähäpäästöisempien hankintojen selvittämisen ja mahdollistamisen ja toimitusketjun
vähäpäästöisempien kulkumuutosten tukemisen.
Arvoketjun alkupää ja
loppupää
Olennaisten fyysisten ja siirtymäriskien ja mahdollisten
ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien ennakoidut
taloudelliset vaikutukset
E1-9
Terveystalolla ei ole ESRS-standardin mukaisia merkittäviä
käyttö- tai investointikustannuksia (OpEx tai CapEx), jotka
liittyisivät ilmastotoimenpiteiden toteuttamiseen. ESRS-standardien
siirtymäsäännösten mukaisesti yhtiö ei raportoi ennakoituja taloudellisia
vaikutuksia standardin ensimmäisenä soveltamisvuonna.
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva
siirtymäsuunnitelma
E1-1
Terveystalo on laatinut ilmastonmuutoksen hillintää koskevan
siirtymäsuunnitelman vuoden 2025 aikana, joka ohjaa yhtiön liiketoimintaa
kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä ja varmistaa, että yhtiön
toiminta on linjassa Pariisin ilmastosopimuksen 1,5 celsiusasteen tavoitteen
sekä kestävään talouteen siirtymisen kanssa. Siirtymäsuunnitelma
on hyväksytty loppuvuodesta 2025 Terveystalon ESG:n ja laadun
ohjausryhmässä. ESG:n ja laadun ohjausryhmä koordinoi ympäristötyön
toimeenpanoa, seuraa vastuullisuuteen liittyvää kehitystä ja sääntelyä,
ohjaa ja tukee laadun ja vastuullisuuden strategiaa konsernissa sekä
raportoi johtoryhmälle vuosineljänneksittäin. Siirtymäsuunnitelman
päästövähennystavoitteet on hyväksytty yhtiön johtoryhmässä
keväällä 2025 sekä hallituksessa syksyllä 2025. Siirtymäsuunnitelma
ja päästövähennystavoitteet kattavat koko liiketoiminnan Suomessa
ja Ruotsissa, mukaan lukien yhtiön omat toiminnot sekä arvoketjun
alku- ja loppupään vaikutukset. Siirtymäsuunnitelma toimii strategisena
työkaluna päästövähennystavoitteiden saavuttamiseksi. Ilmastotiekartan
56
toimenpiteet, kuten siirtyminen käyttämään entistä enemmän vihreää
energiaa, ajoneuvokannan sähköistäminen ja energiatehokkuuden
parantaminen, rahoitetaan osana Terveystalon normaalia budjetointia
ja investointisuunnittelua. Yhtiö ei ole tunnistanut merkittäviä,
erillistä rahoitusjärjestelyä vaativia pääomamenoja (CapEx) tai
operatiivisia kustannuksia (OpEx), jotka liittyisivät siirtymäsuunnitelman
toteuttamiseen, vaan toimet integroidaan olemassa oleviin prosesseihin.
Terveystalo asetti vuonna 2025 tieteeseen perustuvat
päästövähennystavoitteet Science Based Targets -aloitteen (SBTi)
mukaisesti sekä lyhyelle että pitkälle aikavälille. Nämä tavoitteet kattavat
suorat ja epäsuorat Scope 1, 2 ja 3 -päästöt, ja ne on laadittu siten, että ne
tukevat siirtymää 1,5 asteen mukaiselle päästövähennyspolulle. Tavoitteet
luovat pohjan Terveystalon ilmastonmuutoksen hillintää koskevalle
siirtymäsuunnitelmalle. Siirtymäsuunnitelma ohjaa tavoitteiden
saavuttamista päästöjen vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden
kautta. Tavoitteiden saavuttamista tukevat käytännön toimet,
joihin kuuluvat muun muassa kattavampi vihreän energiamuotojen
hyödyntäminen, energiatehokkuuden parantaminen toimitiloissa
ja käytetyissä laitteissa, kestävien kulkumuotojen tukeminen sekä
ympäristöohjelmien integroiminen osaksi toimipaikkojen operatiivista
toimintaa. Lisäksi keskeistä on ilmastovaikutusten läpinäkyvyyden
parantaminen koko arvoketjussa, erityisesti keskittyen epäsuoriin Scope
3 -päästöihin, joiden hallintaan liittyy aktiivista yhteistyötä toimittajien ja
muiden kumppaneiden kanssa.
Lähivuosien keskeisimmät toimet päästövähennystavoitteiden
saavuttamiseksi ovat:
• Yhä kattavampi vihreän energian hyödyntäminen toimitiloissa
• Kulkuneuvojen sähköistäminen
• Hankintojen elinkaarenaikaisten päästötietojen tarkentaminen
• Sekajätteen vähentäminen ja kaikkien jätteiden kierrätettävyyden
lisääminen
• Työntekijöiden kestävämpien työmatkaliikkumismuotojen tukeminen
Terveystalo on tehnyt laadullisen arvion päästöintensiivisistä omaisuuseristä
ja tuotteista, eikä arvioinnissa ole tunnistettu merkittäviä päästölukkiutumia,
jotka uhkaisivat päästövähennystavoitteiden saavuttamista tai lisäisivät
merkittävästi siirtymäriskejä. Arvio perustuu muun muassa siihen, että
Terveystalon omaisuusmassa, kuten laitteistot ja ajoneuvot, uusiutuvat
säännöllisesti, ja pitkäaikaiset sopimukset (esim. vuokrasopimukset)
mahdollistavat joustavasti siirtymisen vähäpäästöisempiin ratkaisuihin.
Yhtiö seuraa jatkuvasti teknologian kehittymistä ja varmistaa, että
käytössä olevat ratkaisut tukevat siirtymää kohti vähäpäästöistä ja
resurssitehokasta toimintamallia.
Vuoden 2025 merkittävimmät siirtymäsuunnitelmaan liittyvät
toimet olivat yhtiön SBTi-tavoitteiden asettaminen ja hyväksyminen
lyhyelle ja pitkälle aikavälille, yhtiön päästölaskennan kehitys ja
päästötietojen tarkentaminen merkittävimmistä päästökategorioista
ja siirtymäsuunnitelman luominen. Vuonna 2026 Terveystalo tulee
siirtymäsuunnitelman mukaisesti jatkamaan päästölaskennan kehittämistä
ja tarkentamaan dataa liittyen merkittävimpiin päästölähteisiin. Nämä
toimet sisältävät, mutta eivät rajoitu seuraaviin:
• Vertailla palveluun ja tieteeseen perustuen etävastaanoton ja perinteisen
kivijalkavastaanoton ilmastovaikutuksia. Laskennan on tarkoitus
vertailla palveluiden ilmastovaikutuksia ja löytää ratkaisuja vaikutusten
vähentämiseen tieteeseen perustuen. Laskennan myötä muun muassa
kertakäyttötavaroihin liittyvää päästödataa tarkennetaan.
• Tarkentaa merkittävien terveydenhuollon laitteiden päästölaskentaa
materiaaliperusteiseksi yhteistyössä sidosryhmien kanssa.
• Tarkentaa ja uudelleenmuotoilla merkittävien päästölähteiden
sopimuksia vastaamaan siirtymäsuunnitelmaa ja SBTi-tavoitteita.
• Tarkentaa henkilöstön työmatkustamiseen liittyviä päästötietoja ja löytää
keinoja päästöjen vähentämiseen.
• Tarkentaa IT-ohjelmistoihin ja -palveluihin liittyvää päästödataa pois
europerusteisesta laskennasta ja tarkastella keinoja vähentää niihin
liittyviä päästöjä.
Siirtymäsuunnitelman mukaisten toimien on tarkoitus vähentää päästöjä
vähintään 2 500 tCO
2
e vuoden 2026 aikana. Vuoden 2026 aikana tullaan
asettamaan vuoden 2027 merkittävimmät siirtymäsuunnitelman toimet
perustuen vuoden 2026 toimenpiteiden laajuuteen ja laadukkuuteen.
Terveystalo ei ole suljettu EU:n Pariisin sopimuksen mukaisten
vertailuarvojen soveltamisalasta. Siirtymäsuunnitelma on osa yhtiön
strategiaa, ja sen toteutumista seurataan johdon toimesta säännöllisesti
osana laajempaa vastuullisuusjohtamista, ja siirtymäsuunnitelman
etenemisestä raportoidaan vähintään vuosittain hallitukselle osana
vuosittaista kestävyysselvitystä.
57
Kohti nettonolla tavoitetta 2050
2024 2029 2034 2039 2044 2049
Lyhyt aikaväli - 2030
55,0 %
Vähennys absoluuttisista Scope 1- ja 2 -päästöistä
Vihreämmällä liikenteellä ja energialla sekä energian
käytön ja tilojen tehokkuudella.
52,0 %
Vähennys Scope 3 -päästöistä asiakaskäynteihin perustuen
Datan tarkentamisella, toimittajien sitouttamisella, vähähiilisillä valinnoilla,
kiertotaloudella ja digitalisaatiolla.
Pitkä aikaväli - 2050
90,0 %
Vähennys absoluuttisista
Scope 1-, 2- ja 3 -päästöistä
Lyhyen aikavälin päätövähennys toimenpiteiden
laajentaminen. Terveys sektorin toimitusketjun
ilmasto toimien kehityksen nopeuttaminen sekä
siirtyminen hankintoihin ja kumppanuuksiin
toimittajien kanssa, jotka ovat linjassa
tavoitteiden kanssa.
Muut epäsuorat Scope 3 -päästöt
Epäsuorat työsuhteisten työntekijöiden
työmatkaliikenteeseen liittyvät
Scope 3 -päästöt
Epäsuorat tuotantohyödykkeisiin
liittyvät Scope 3 -päästöt
Epäsuorat ostettuihin tavaroihin ja
palveluihin liittyvät Scope 3 -päästöt
Epäsuorat energiaan liittyvät
Scope 2 -päästöt
Suorat Scope 1 -päästöt
50 000
45 000
40 000
35 000
30 000
25 000
20 000
15 000
10 000
5 000
0
58
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen
liittyvät toimintaperiaatteet
E1- 2
Terveystalon ilmastotyötä ja sen vaikutusten hallintaa ohjaavat useat
keskeiset toimintaperiaatteet. Terveystalon ympäristöpolitiikka asettaa
yleiset puitteet ympäristövastuulle, ja sitä täydentävät yhtiön eettiset ohjeet
(Code of Conduct) sekä toimittajille suunnatut eettiset ohjeet (Supplier
Code of Conduct), jotka ulottavat vastuullisuusvaatimukset myös yhtiön
arvoketjuun. Yhtiön ja toimittajille suunnatut eettiset ohjeet on kuvattu
tarkemmin osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen.
Terveystalon ympäristöpolitiikka kuvaa ympäristöperiaatteita, joita
kaikkien työntekijöiden, johtajien, toimihenkilöiden, hallituksen jäsenten,
konsulttien ja muun Terveystalo-konsernin johdolla työskentelevän
henkilöstön odotetaan noudattavan. Ympäristöpolitiikka pitää
sisällään Terveystalon keskeiset periaatteet koskien muun muassa
päästövähennystavoitteita, energiatehokkuutta, jätteiden minimointia
ja kierrätystä, terveydenhuollon laitteiden elinkaarihallintaa,
kestävää lääkehuoltoa ja kestäviä hankintoja. Ympäristöpolitiikan
tavoitteena on tukea Terveystalon ympäristötavoitteiden toteutumista,
tarjota puitteet toimintokohtaisille ohjeille, ohjata vähentämään
negatiivisia ja kasvattamaan positiivisia ympäristövaikutuksia, lisätä
ympäristö- ja energiatehokkuustietoisuutta organisaatiossa, viestiä
yhtiön ympäristöohjeista sidosryhmille sekä tukea päätöksentekoa
koko organisaatiossa.
Ympäristö- ja energiatyön johtaminen on osa Terveystalon
johtamisjärjestelmää, jossa hallituksen tehtävänä on käsitellä ja ohjata
yhtiön vastuullisuusstrategiaa ja keskeisiä toimintasuunnitelmia ja
politiikkoja sekä päättää ja valvoa vastuullisuustavoitteita ja niiden
saavuttamista. Johtoryhmä seuraa tavoitteiden toteutumista ja toimii
toimitusjohtajan tukena riskienhallinnan toteuttamisessa. Ympäristöasioista
ja -politiikasta vastaa konsernin johtoryhmässä Terveystalon talousjohtaja.
vähintään vuosittain kestävyysraportointidirektiivin mukaisesti sekä yhtiön
verkkosivuilla ja muilla kolmannen osapuolen raportointialustoilla.
Näiden toimintaperiaatteiden kautta ilmastonmuutoksen
hillintä ja siihen sopeutuminen, energiatehokkuus, uusiutuvan
energian ja resurssien käyttö ja kiertotalous huomioidaan yrityksen
jokapäiväisessä toiminnassa. Ilmastonmuutokseen liittyvien vaikutusten
ja riskien tunnistaminen ja arviointi on integroitu osaksi yhtiön
kokonaisvaltaista riskienhallintaprosessia.
Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin
liittyvät toimet ja resurssit
E1-3
Terveystalo on laatinut yksityiskohtaisen ilmastonmuutoksen hillintää ja
siihen sopeutumista koskevan siirtymäsuunnitelman, joka määrittelee
keskeiset toimenpiteet päästövähennystavoitteiden saavuttamiseksi.
Toimenpiteet kattavat muun muassa energiatehokkuuden parantamisen,
uusiutuvan energian käytön lisäämisen sekä hankintojen ja logistiikan
päästöjen vähentämisen. Toimista on raportoitu tarkemmin kohdan E1-1
alla. Ilmastotoimien edistymistä seurataan säännöllisesti, ja vastuu niiden
toteuttamisesta on integroitu liiketoimintayksiköiden ja tukitoimintojen
normaaliin toimintaan. Resurssit toimenpiteiden toteuttamiseen
varmistetaan osana vuosittaista budjetointia. Keskeisenä toimena on
myös päästötietojen (datan) tarkentaminen erityisesti epäsuorien Scope
3 -päästöjen osalta yhteistyössä merkittävien kumppaneiden kanssa.
Kuten edellä mainittu, Terveystalo ei ole tunnistanut merkittäviä, erillistä
rahoitusjärjestelyä vaativia pääomamenoja tai operatiivisia kustannuksia,
jotka liittyisivät siirtymäsuunnitelman toteuttamiseen ja tätä myötä
ilmastonmuutosta koskeviin toimiin ja resursseihin, vaan toimet
integroidaan olemassa oleviin prosesseihin.
Terveystalolla on moniammatillinen ESG:n ja laadun ohjausryhmä, joka
koordinoi ympäristötyön toimeenpanoa, seuraa vastuullisuuteen liittyvää
kehitystä ja sääntelyä, ohjaa ja tukee laadun ja vastuullisuuden strategiaa
konsernissa sekä raportoi johtoryhmälle vuosineljänneksittäin. Terveystalon
ympäristöjärjestelmän ohjausryhmä katselmoi yhtiön ympäristö- ja
energiajärjestelmää ja ympäristöpolitiikkaa säännöllisin väliajoin, kuitenkin
vähintään vuosittain, ja päivittää niitä tarvittaessa varmistaakseen, että ne
ovat soveltuvia, tarkoituksenmukaisia ja vaikuttavia. Ympäristöjärjestelmän
operatiivinen ryhmä valmistelee asiat ohjausryhmälle ja kehittää
ympäristö- ja energiajärjestelmän toimivuutta. Näiden lisäksi jokaisen
yksikön johto vastaa ympäristötavoitteiden jalkauttamisesta ja paikallisten
ympäristöohjelmien laatimisesta. Konsernin ympäristöpolitiikan lisäksi
Terveystalo sitoutuu noudattamaan täysimääräisesti sovellettavaa
voimassa olevaa lainsäädäntöä, viranomaismääräyksiä, toimialan työ- ja
potilasturvallisuuden varmistavia toimintakäytäntöjä sekä parantaa
jatkuvasti ympäristöä säästäviä toimintatapoja.
Terveystalon ISO 14001 -sertifioitu ympäristöjärjestelmä kattaa kaikki
Terveydenhuollon palvelut -segmentin ja osan Portfolioliiketoiminnan
toimipaikoista (yhteensä 185 toimipaikkaa) Suomessa, ja sen
asianmukaisuutta arvioidaan laatu- ja ympäristöjärjestelmien auditoinneissa.
Terveystalo on integroinut ETJ+ energiatehokkuusjärjestelmän osaksi
ympäristöjärjestelmäänsä. Muissa toimipaikoissa noudatetaan samoja
toimintatapoja ja ympäristö- ja energiatehokkuusjärjestelmää, vaikka
ne eivät ole suoraan sertifikaatin piirissä. Ruotsissa Feelgoodin omassa
kontrollissa olevista toimipaikoista 90 % on myös sertifioitu ISO 14001:n
mukaisesti. Jokainen toimipaikka laatii vuosittain oman ympäristöohjelman,
jota seurataan ympäristöjärjestelmän operatiivisen työryhmän puolesta
säännöllisesti. Toimipaikkoja sekä Terveystalon henkilöstöä koulutetaan
säännöllisesti ympäristövastuullisuuteen liittyen, ja parhaita toimintatapoja
jaetaan yhteisten viestintäkanavien kautta.
Ympäristöpolitiikka on kaikkien saatavilla yhtiön ulkoisilla verkkosivuilla.
Ympäristöpolitiikkaan ja -järjestelmään liittyvä ulkoinen viestintä tapahtuu
59
Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen
liittyvät tavoitteet
E1-4
Terveystalo on sitoutunut Science Based Targets -aloitteen (SBTi) mukaisiin
päästövähennystavoitteisiin, jotka ovat linjassa Pariisin ilmastosopimuksen
1,5 asteen tavoitteen kanssa. Terveystalon lyhyen ja pitkän aikavälin
tieteeseen perustuvat päästövähennystavoitteet on hyväksytty SBTi:n
toimesta ja yhtiö on sitoutunut saavuttamaan nettonollapäästöt koko
arvoketjussaan vuoteen 2050 mennessä. Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt
on laskettu sekä sijainti- että markkinaperusteisesti, mutta huomioidaan
lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteissa markkinaperusteisesti. Scope 3
-päästötavoitteissa käytetyt laskelmat kattavat kaikki yhtiön merkittävät
Scope 3 -päästöt. Tarkempi jaottelu yhtiön päästöistä kategorioittain
on luettavissa E1-6 -taulukosta. Tavoitteiden perusvuosi edustaa
yhtiön normaalia liiketoimintaa ja vuonna 2024 ei havaittu merkittäviä
energiankulutukseen liittyviä poikkeamia tai investointeja. Perusvuotena
käytetty vuosi 2024 on ensimmäinen vuosi, kun Terveystalo laski Scope 1-,
2-, ja 3 -päästöt kokonaisvaltaisesti. Mikäli yhtiön toiminnassa tapahtuisi
merkittäviä muutoksia ja perusvuosi ei enää edustaisi yhtiön normaalia
toimintaa ja päästötavoitteiden lähtötasoa, Terveystalo tulee laskemaan
perusvuoden tiedot uudelleen. Tarkemmat tiedot yhtiön päästötavoitteiden
perusarvoista löytyy kohdan E1-6 ohessa raportoidusta taulukosta.
Lyhyen aikavälin tavoite: Terveystalo sitoutuu vähentämään absoluuttisia
Scope 1- ja 2 -päästöjään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä
vuoden 2024 lähtötasosta. Terveystalo sitoutuu lisäksi vähentämään
Scope 3 -päästöjään 52 prosenttia asiakaskäyntejään kohden samassa
aikataulussa. Tavoiterajaus sisältää bioenergian raaka-aineista aiheutuvat
maankäyttöön liittyvät päästöt ja poistumat. Scope 3 -päästöjen
intensiteettitavoitteessa asiakaskäynnit on huomioitu tuhansina ja kattavat
Terveydenhuollonpalveluiden sekä suunterveyden asiakaskäynnit. Scope
1 -päästöistä 30 prosenttia, Scope 2 markkinaperusteisista päästöistä
100 prosenttia ja Scope 3 -päästöistä 68 prosenttia on osana lyhyen
aikavälin tavoitteita. Scope 1- ja 2 -päästöjen kehitys ja edistyminen kohti
asetettua 55 prosentin absoluuttista päästövähennystavoitetta on esitetty
tiedonantovaatimuksen E1-6 mukaisessa taulukossa. Raportointivuonna
2025 Terveystalon Scope 3 -päästöjen intensiteetti oli 2,7 tCO
2
e tuhatta
asiakaskäyntiä kohden. Perusvuonna 2024 intensiteetti oli 3,5 tCO
2
e
tuhatta asiakaskäyntiä kohden. Edistyminen on linjassa asetetun 52
prosentin päästövähennystavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2030
mennessä. Huolimatta siitä, että Terveystalon Scope 3 -tavoite on
intensiteettiperusteinen, Terveystalo on laskenut E1-6 taulukkoon Scope 3
-päästöjen absoluuttiset arvot eroteltuna (perusarvot Scope 3 -päästöjen
alaluokille sekä 2030 ja 2050 tavoitteiden absoluuttiset arvot) lisätäkseen
läpinäkyvyyttä toimissaan.
Pitkän aikavälin tavoite: Terveystalo sitoutuu vähentämään absoluuttisia
Scope 1- ja 2 -päästöjään 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä
vuoden 2024 lähtötasosta. Terveystalo sitoutuu lisäksi vähentämään
absoluuttisia Scope 3 -päästöjään 90 prosenttia samassa aikataulussa.
Tavoiterajaus sisältää bioenergian raaka-aineista aiheutuvat maankäyttöön
liittyvät päästöt ja poistumat. Scope 1 -päästöistä 95 prosenttia, Scope
2 markkinaperusteisista päästöistä 95 prosenttia ja Scope 3 -päästöistä
90 prosenttia on osana pitkän aikavälin tavoitetta.
Osana tavoitteiden asetantaa Terveystalo arvio sen tulevaisuuden
näkymiä. Yhtiö arvioi, että sen tavoitteita tukee energian ja liikenteen
laajempi siirtyminen vähäpäästöisemmäksi esimerkiksi sähköistymällä.
Lisäksi etätyö- ja kokousmahdollisuudet sekä vihreämpien teknologioiden
kehittyminen tukevat yhtiön päästövähennystavoitteiden saavuttamista.
Terveystalo myös arvioi, että tulevaisuudessa voidaan nähdä, että
vastaanottojen- ja digivastaanottojen määrä lisääntyy, vaikuttaen yhtiön
Scope 3 -päästöihin, kasvattaen esimerkiksi joidenkin terveydenhuollon
tarvikkeiden hankintamääriä, mutta samanaikaisesti tehostaen esimerkiksi
tilatarpeita ja prosesseja.
Terveystalon ilmastosiirtymäsuunnitelmassa on kuvattu tarkemmin
yhtiön hiilestä irtaantumisen keinoja. Irtaantumisen keinot on jaettu
Scope 1, 2 ja 3 -kategorioiden mukaan. Keinojen tehokkuutta tarkastellaan
vuosittain ja mikäli havaitaan, että suunnitellut toimet eivät johda haluttuun
tavoitteeseen, hiilestä irtaantumisen keinoja päivitetään.
Scope 1 -päästökategoriassa merkittävimmät hiilestä irtaantumisen
keinot liittyvät yhtiön autokannan sähköistämiseen sekä liikenteen yleiseen
sähköistymiseen. Scope 2 -päästökategoriassa siirrytään lopuista fossiilisista
sähkösopimuksista vihreän sähkön sopimuksiin, laajennetaan ja lisätään
uusiutuvien lämmitysmuotojen käyttöä ja päivitetään laitteita, prosesseja
ja toimitiloja energiatehokkaammiksi mahdollisuuksien mukaan. Hiilestä
irtaantumisen keinot päästökategoriassa Scope 3 keskittyvät toimitusketjun
päästöjen hallintaan, kannustamalla merkittäviä toimittajia ottamaan
käyttöön vähäpäästöisempiä käytäntöjä, suosimalla mahdollisuuksien
mukaan vähäpäästöisempiä hankintavaihtoehtoja, päivittämällä prosesseja
tehokkaammiksi sekä integroimalla kiertotalouden periaatteita osaksi
hankintoja. Lisäksi Scope 3 -päästöjen vähentämiseen liittyen henkilöstöä
koulutetaan säännöllisesti ympäristövastuullisuuteen, yhtiö pyrkii
parhaansa mukaan vähentämään jätteen määrää ja lisäämään kierrätystä,
sekä optimoi terveydenhuollon laitteiden elinkaarta teknologinen kehitys
huomioiden, huomioi ympäristönäkökohdat matkustus- ja autopolitiikassa,
kehittää digitaalisia palveluita ja asiointia, tehostaa varastojen hallintaa
ja huomioi kestävän kehityksen ja ympäristönäkökohdat verkosto- ja
toimitilahankkeissa. Yhtiölle on tärkeää, että päätöksenteko perustuu
tieteeseen ja tietoon. Hiilestä irtaantumisen toimenpiteet aloitetaan
merkittävimmistä päästölähteistä. Terveystalo kasvattaa jatkuvasti
ilmastovaikutuksiensa läpinäkyvyyttä ja haluaa varmistaa tietojen laadun
ja paikkansa pitävyyden. Terveystalo edistää yhteistyötä merkittävien
toimittajiensa kanssa ja sisällyttää hiilestä irtaantumisen keinot
ydintoimintoihinsa ja liiketoimintaprosesseihinsa. Huolimatta jatkuvasta
kehitystyöstä, yrityksen on joissain laskelmissa turvauduttava parhaaseen
mahdolliseen arvioon ja tehtävä päätöksiä olemassa olevilla tiedoilla.
60
Kasvihuonekaasujen Scope 1-, Scope 2- ja Scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt
E1-6
Takautuva Välitavoitteet ja tavoitevuodet
Tavoite
Perusvuosi
(2024) 2025
% 2025 /
2024 2030 2050
Vuotuinen
%-tavoite
(2030) /
perusvuosi
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen Scope 1 -bruttopäästöt (tCO
2
-ekv.) 199 281 42 % 172 29 14 %
Säänneltyjen päästökauppajärjestelmien piiriin kuuluvien Scope 1
-kasvihuonekaasupäästöjen prosenttiosuus (%) - - 0 % - -
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen sijaintiperusteiset Scope 2 -bruttopäästöt (tCO
2
-ekv.) 3 079 2 453 -20 % - -
Kasvihuonekaasujen markkinaperusteiset Scope 2 -bruttopäästöt (tCO
2
-ekv.) 4 058 2 883 -29 % 2 232 588 14 %
Merkittävät Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt
Kasvihuonekaasujen epäsuorat (Scope 3 -) kokonaisbruttopäästöt (tCO
2
-ekv.) 39 327 28 554 -27 % 26 559 7 402 14 %
1 Ostetut tavarat ja palvelut 18 292 18 689 2 % 12 174 1 829 15 %
2 Tuotantohyödykkeet 5 340 1 212 -77 % 3 554 534 15 %
3 Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnat
(jotka eivät sisälly Scope 1- tai Scope 2 -päästöihin) 1 564 676 -57 % 1 190 156 15 %
4 Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu* 21 62 192 % 11 10 9 %
5 Toiminnassa muodostuva jäte** 757 8 -99 % 648 416 8 %
6 Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen 700 697 0 % 600 448 6 %
7 Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne*** 10 612 6 935 -35 % 7 317 3 449 11 %
8 Tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät 1 972 249 -87 % 1 030 552 12 %
13 Tuotantoketjun loppupään vuokratut omaisuuserät 42 2 -95 % 22 4 15 %
15 Investoinnit 26 24 -9 % 14 3 15 %
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (sijaintiperusteiset) (tCO
2
-ekv.) 42 604 31 288 -27 % - -
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (markkinaperusteiset) (tCO
2
-ekv.) 43 583 31 718 -27 % 28 963 8 019 14 %
* Tarkentuneen Scope 3 kategorisoinnin takia päästöt kategoriassa tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu ovat kasvaneet perusvuoteen verrattuna.
** Vuonna 2025 Terveystalo tarkensi laskentaa ja käytettyjä päästökertoimia jätemäärien vähentämisen lisäksi, aiheuttaen merkittävän muutoksen vuoteen 2024 verrattuna.
*** Sisältää työsuhteisten ja muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden kodin ja työpaikan välisestä liikkumisesta syntyvät päästöt.
Tavoite
Vertailu-
kelpoinen 2025
% 2025 /
2024
Kasvihuonekaasuintensiteetti
suhteessa liikevaihtoon
Kasvihuonekaasujen
(sijaintiperusteiset) kokonaispäästöt
suhteessa liikevaihtoon
(tCO
2
-ekv./milj. euroa ) 30,0 24,5 -18 %
Kasvihuonekaasujen
(markkinaperusteiset)
kokonaispäästöt suhteessa
liikevaihtoon (tCO
2
-ekv./milj. euroa ) 30,7 24,8 -19 %
61
Laskentaperiaatteet
Terveystalon kasvihuonekaasujen päästöinventaario on laadittu
GHG-protokollan mukaisesti huomioiden kaikki päästöluokat.
Kasvihuonekaasupäästöt on laskettu hiilidioksidiekvivalentteina
(CO₂-ekv.), joka perustuu kasvihuonekaasujen ilmaston
lämpenemispotentiaaliin 100 vuoden aikajänteellä. Laskenta kattaa
seuraavat kaasut: CO₂, CH₄, N₂O, HFC-yhdisteet, PFC-yhdisteet, SF₆ ja
NF₃. Biogeenisten päästöjen laskennassa huomioidaan vain CO
2
-päästöjen
osuus. Terveystalo ei ole hyödyntänyt hiilidioksidipäästöjen
kompensaatioita tai poistoja, eikä niitä siten ole vähennetty tai huomioitu
päästöinventaariossa. Kasvihuonekaasujen lämmitysvaikutusten
(GWP) arvot perustuvat hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin
(IPCC) uusimpiin arviointiraportteihin (AR4, AR5 ja AR6), perustuen
päästökerroinjulkaisijoiden metodologisiin valintoihin. Terveystalon
kasvihuonekaasujen päästöinventaario noudattaa GHG-protokollan
"Corporate Accounting and Reporting Standard" -standardia sekä
"Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard"
-standardia. Tietojen laadinnan konsolidointitapa on operatiivinen
kontrolli. Läpinäkyvyyden lisäämiseksi todettakoon, että Terveystalo on
tunnistanut kaksi osakkuusyritystä. Kummassakaan osakkuusyrityksistä
täysimääräinen määräysvalta ei täyty ja näin ollen näitä osakkuusyrityksiä
ei ole sisällytetty osaksi Terveystalon päästöinventaariota.
Tarvittavat päästöihin liittyvät tiedot kerätään vuosittain
kasvihuonekaasupäästöjen laskemiseksi eri järjestelmistä ja
kootaan yhteen Terveystalon konsernitasolle. Tiedot validoidaan
vastuuhenkilöiden toimesta ja lopullinen päästöinventaario
tehdään kolmannen osapuolen alustalla hyödyntäen lähtötietoja ja
päästökertoimia. Päästötiedot raportoidaan vuosittain kestävyysraportissa
ja tulokset sisällytetään myös yhtiön muihin tarvittaviin raportteihin.
Perusvuotena käytetään vuotta 2024, joka oli ensimmäinen vuosi, jolle
tehtiin kattava päästöinventaario SBTi-tavoitteiden asetantaa varten.
Perusvuoden laskelmat on katsottu päästövähennystavoitteiden
asetannan yhteydessä kolmannen osapuolen toimesta sekä varmistettu
Science Based Targets -aloitteen puolesta. Raportoinnissa ei ole
tapahtunut menetelmämuutoksia perusvuoden ja tämän raportin välillä.
Vuonna 2025 Scope 1 -päästöistä 100 prosenttia, ostettuun sähköön
liittyvistä Scope 2 -päästöistä 89 prosenttia, lämmitykseen liittyvistä Scope
2 -päästöistä 52 prosenttia ja epäsuorista Scope 3 -päästöistä 19 prosenttia
laskettiin ensisijaisiin tietoihin perustuen.
Suorat kasvihuonekaasupäästöt (Scope 1)
GHG-protokollan mukaisesti Scope 1 -päästöt kattavat kaikki Terveystalon
omasta tai suoran kontrollin alaisesta toiminnasta aiheutuvat suorat
kasvihuonekaasupäästöt. Scope 1 -laskennassa käytetyt päästökertoimet
ovat linjassa IPCC:n AR6-raportin lämmitysvaikutusten (GWP)
arvojen kanssa.
Terveystalon Scope 1 päästöt ovat seuraavista lähteistä:
• Liikkuvat kuvantamisyksiköt: Ajoneuvojen käyttämät polttoaineet,
kuten diesel ja bensiini
• Lääketieteelliset kaasut: Liiketoiminnan harjoittamisen yhteydessä
käytetyt lääketieteelliset kaasut, kuten lääkehiilidioksidi
• Autot: Yhtiön omistuksessa tai suorassa kontrollissa olevat
työntekijöiden käyttämät autot
Energiaan liittyvät epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (Scope 2)
GHG-protokollan mukaisesti Scope 2 -päästöt kattavat epäsuorat
energiaan liittyvät kasvihuonekaasupäästöt, jotka aiheutuvat Terveystalon
toimipaikkojen kuluttamasta energiasta (sähkö ja lämpö). Energia
hankitaan paikallisilta toimijoilta tai yksityisiltä yrityksiltä. Uusiutuvista ja
ydinvoimaan perustuvista lähteistä ostetun energian päästöt raportoidaan
markkinaperusteista menetelmää hyödyntämällä. Vuoden 2020 alusta
alkaen yhtiön sähkösalkku (kiinteistöihin hankittava sähkö) on ollut
uusiutuvaa energiaa tai ydinvoimalla tuotettua sähköä (”vihreää sähköä”).
Terveystalo hankkii sähkön suoraan sähkön jälleenmyyjän kautta vihreän
sähkösopimuksen mukaisesti. Suomessa kulutusvuodelle 2025 hankittiin
vihreää sähköä yhteensä 13 400 (11 900) MWh, mikä vastaa noin 83 (69)
prosenttia yhtiön Suomen toimintojen sähkönkulutuksesta. Muuta kuin
vihreää sähköä hankittiin yhteensä 2 690 (4 660) MWh, mikä vastaa 1
090 (2 630) tCO
2
e (markkinaperusteinen) Scope 2 -päästöjä Suomessa.
Vuonna 2025 arviolta 11 prosenttia Suomen toimipaikkojen käyttämästä
lämmityksestä oli uusiutuvaa. Ruotsin toiminnoissa Feelgoodin
hallinnoimiin kiinteistöihin hankittiin 1 765 (1 750) MWh sähköä, josta noin
81 (80) prosenttia oli vihreää sähköä. Ruotsin ostosähköstä aiheutuvat
markkinaperusteiset Scope 2 -päästöt olivat yhteensä 28 (23) tCO
2
e.
Scope 2 -päästöt lasketaan kahdella menetelmällä:
• Sijaintiperusteinen menetelmä: päästöt lasketaan maiden
keskimääräisten päästötekijöiden mukaan.
• Markkinaperusteinen menetelmä: laskennassa huomioidaan
energiaostojen alkuperätakuut ja toimittajakohtaiset sopimukset.
Laskelmat tehdään Terveystalon Suomen ja Ruotsin toimipisteille
toimipaikkakohtaisesti vuosittain. Mikäli toimittajakohtaisia päästötietoja
(tonnia CO₂-ekv/MWh) ei ole saatavilla, käytetään toimittajan ilmoittamaa
polttoaineseosta päästökertoimen määrittämiseen. Lähteitä ovat mm.
Power Purchase Agreements (PPA), IEA, Ison-Britannian DEFRA, Motiva Oy
ja energiayhtiöt.
Epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (Scope 3)
Terveystalo arvioi ja laskee Scope 3 -päästöt kaikissa GHG-protokollan
mukaisissa Corporate Value Chain (Scope 3) -standardin olennaisissa
luokissa. Laskelmat perustuvat yleisesti käytettyihin tieteellisiin
menetelmiin, toimittajakohtaisiin tietoihin sekä DEFRA:n, IEA:n, EPA:n,
Ecoinventin ja AIB:n tuottamiin päästökertoimiin. Laskennassa käytetään
alaluokan mukaan erilaisia päästökertoimia ja laskentamenetelmiä.
Jätejakeesta riippuen, yhtiöllä on tiedossa kohteesta todellinen jätteiden
tuotantotieto. Noin 19 prosenttia jätteiden aiheuttamista päästöistä
perustuu todelliseen tuotantotietoon. Tuotantotietoja on hyödynnetty
arvioimaan loppujen toimipisteiden jätemäärien tuotantoa, jotta
päästölaskelmat kattavat koko Terveystalon toimipisteverkoston ja kaikki
62
jätejakeet. Henkilöstön työmatkustamiseen liittyviin päästötietojen
laskemiseen hyödynnettiin vuonna 2025 toteutettua työmatkustamisen
kyselyä. Kyselyn avulla kerättiin tarpeeksi kattavasti tietoa henkilöstön
työmatkustamisesta ja etätyötottumuksista, jotta voitiin arvioida koko
henkilöstön vuoden aikaiset työmatkustamisen päästöt.
Tässä yhteydessä toimittajakohtaisella laskennalla tarkoitetaan
päästötietoja, jotka on saatu suoraan kyseiseltä toimittajalta. Tiedot
voivat perustua esimerkiksi toimittajan omaan hiilijalanjälkilaskentaan,
auditointiin tai kolmannen osapuolen verifioimiin ympäristöraportteihin.
Keskiarvopohjaisessa laskennassa hyödynnetään yleisesti käytössä
olevia päästökertoimia ja ympäristötietokantoja, jotka kuvaavat tietyn
tuoteryhmän tai toiminnon keskimääräisiä päästöjä. Tällaisia tietolähteitä
ovat muun muassa DEFRA (UK Department for Environment, Food
& Rural Affairs), joka julkaisee vuosittain päivitetyt päästökertoimet
eri toimialoille ja materiaaleille; IEA (International Energy Agency),
jonka kertoimet liittyvät energiankulutukseen; EPA (US Environmental
Protection Agency), joka tarjoaa tietoa erityisesti jätteiden ja kemikaalien
käsittelystä, Ecoinvent, joka on laaja elinkaariarvioinnin tietokanta;
sekä AIB (Association of Issuing Bodies), joka tuottaa sähköntuotannon
alkuperätakuiden päästökertoimia. Kulutusperusteinen laskenta perustuu
todelliseen kulutukseen. Esimerkiksi lääkinnällisten kaasujen osalta
lasketaan vuoden 2025 aikana kulutetun kilogrammamäärän mukaiset
päästöt käyttäen kyseiselle kaasutyypille määritettyä päästökerrointa.
Menoperusteinen laskenta käyttää hankintojen euromääräistä arvoa
vuoden 2025 osalta. Päästöt arvioidaan eurojen perusteella soveltamalla
toimialakohtaisia päästökertoimia, jotka kuvaavat keskimääräistä
päästöintensiteettiä per käytetty euro. Polttoaineperusteisessa
laskennassa päästöt määritetään kulutetun polttoainemäärän ja
polttoainetyypin mukaisen päästökertoimen avulla. Esimerkiksi dieselin
tai bensiinin kulutus muunnetaan hiilidioksidiekvivalenttipäästöiksi
(CO₂e) käyttäen DEFRA:n kertoimia. Etäisyyspohjaisessa laskennassa
päästöt lasketaan kuljetun matkan ja kulkuvälinetyypin perusteella.
Esimerkiksi henkilöautolla tai junalla kuljettu kilometri kerrotaan
kulkuvälinekohtaisella päästökertoimella, joka voi perustua esimerkiksi
DEFRA:n tietoihin.
Scope 3 -inventaario koostuu 15 alaluokasta (kategoriat 1–15):
1. Ostetut tavarat ja palvelut: toimittajakohtainen, keskiarvopohjainen
ja kulutus- ja menoperusteinen laskenta
2. Tuotantohyödykkeet: menoperusteinen laskenta
3. Polttoaineisiin ja energiaan liittyvät toiminnat (ei sisälly Scope
1 tai 2): toimittajakohtainen, keskiarvopohjainen ja kulutus- ja
menoperusteinen laskenta
4. Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu: menoperusteinen
laskenta
5. Toiminnassa muodostuva jäte: Kulutus- ja keskiarvopohjainen
laskenta
6. Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen: toimittajakohtainen laskenta
etäisyyksiin perustuvalla menetelmällä käyttäen Thrust Carbon
-metodologiaa.
7. Työnsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne: polttoaine- ja
etäisyyspohjainen laskenta
8. Tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät: menoperusteinen
laskenta
9. Kuljetukset tuotantoketjun loppupäässä: ei olennainen, ei laskettu
10. Myytyjen tuotteiden jalostus: ei olennainen, ei laskettu
11. Myytyjen tuotteiden käyttö: ei olennainen, ei laskettu
12. Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän lopussa: ei olennainen,
ei laskettu
13. Tuotantoketjun loppupään vuokratut omaisuuserät:
menoperusteinen laskenta
14. Franchising: ei olennainen, ei laskettu
15. Investoinnit: toimittajakohtainen ja
menoperusteinen laskenta
Merkittävimmät Scope 3 -kategoriat Terveystalolle ovat:
• 3.1 Ostetut tavarat ja palvelut
• 3.2 Tuotantohyödykkeet
• 3.7 Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne
Merkittävimmät Scope 3 -kategoriat ja kategoriat 3.3–3.6, 3.8, 3.13 ja
3.15 sisältyvät Terveystalon lyhyen ja pitkän aikavälin SBTi-tavoitteisiin,
Scope 1- ja 2 -päästöjen lisäksi. Kategoriat 3.9–3.12 ja 3.14 eivät ole
Terveystalolle olennaisia, joten ne on rajattu pois päästöinventaariosta ja
päästövähennystavoitteista.
Alaluokka 1: Ostetut tavarat ja palvelut: Kattaa kaikki tilikauden aikana
hankitut tavarat ja palvelut. Laskennasta on suljettu pois hankinnat, joiden
päästöt raportoidaan muissa kategorioissa. Näitä ovat esimerkiksi:
• Scope 1- ja Scope 2 -päästöihin sisältyvät energiakustannukset.
• Jätehuoltoon liittyvät hankinnat (sisältyvät kategoriaan 5).
• Lääkinnälliset kaasut (sisältyvät Scope 1 -päästöihin).
• Kuljetus- ja jakelupalvelut (sisältyvät kategoriaan 4).
• Liikematkustaminen (sisältyy kategoriaan 6).
• Lisäksi laskennan ulkopuolelle on rajattu korko- ja rahoituskulut, verot,
tase-erät, suorituserot sekä tietyt alihankintapalvelut, kuten työvoiman
vuokraus, joiden päästövaikutuksia ei voida luotettavasti arvioida.
Alaluokka 2: Tuotantohyödykkeet: Sisältää päästöt, jotka
liittyvät tilikauden aikana hankittuihin vuosittain toistuviin
käyttöomaisuushyödykkeisiin. Näillä tarkoitetaan esimeriksi kuluja liittyen
IT:hen ja terveydenhuollon laitteisiin.
Alaluokka 3: Polttoaineisiin ja energiaan liittyvät toiminnat: Kattaa
epäsuorat päästöt, jotka syntyvät tilikauden aikana kulutettujen
polttoaineiden ja energian tuotannosta (ns. "well-to-tank" -päästöt), kuten
raaka-aineiden hankinnasta, tuotannosta, varastoinnista ja jakelusta.
Alaluokka 4: Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu: Sisältää
kolmansien osapuolten suorittamien kuljetus- ja jakelupalveluiden
päästöt, jotka liittyvät yhtiön tilikauden hankintoihin.
63
Terveystalon päästöt
Scope 3
– Työsuhteisten
työntekijöiden
työmatkaliikenne
22 %
Scope 3
– Muut
materiaaliset
kategoriat
3 %
Scope 1
1 %
Scope 2
9 %
Scope 3 – Ostetut
tavarat ja palvelut
59 %
Scope 3 –
Tuotanto-
hyödykkeet
4 %
Scope 3
– Liike toimintaan
liittyvä
matkustaminen
2 %
32 000
tCO
2
e
Alaluokka 5: Toiminnassa muodostuva jäte: Kattaa Terveystalon
kaikissa toimipisteissä syntyvän jätteen käsittelystä ja loppusijoituksesta
aiheutuvat päästöt.
Alaluokka 6: Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen: Sisältää
työntekijöiden liikematkoista aiheutuvat päästöt eri kulkumuodoilla.
Alaluokka 7: Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne: Kattaa
työsuhteisten ja muiden kuin työsuhteisten työntekijöiden kodin ja
työpaikan välisestä liikkumisesta syntyvät päästöt.
Alaluokka 8: Tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät:
Sisältää sellaisten vuokrattujen omaisuuserien operoinnista syntyvät
päästöt, jotka eivät sisälly yhtiön Scope 1- ja Scope 2 -laskentaan. Näillä
tarkoitetaan esimerkiksi varastointiin ja arkistointiin liittyviä kuluja.
Alaluokka 13: Tuotantoketjun loppupään vuokratut omaisuuserät:
Sisältää yhtiön liikkuvien kuvantamisyksiköiden operoinnista aiheutuvia
päästöjä.
Alaluokka 15: Investoinnit: Kattaa yhtiön sijoituksista aiheutuvat
Scope 1- ja 2 -päästöt, huomioiden yhtiön sijoituskohteiden
suhteellisen osuuden.
Biogeeniset päästöt (Scope 1, 2 ja 3)
Terveystalo huomioi biogeeniset päästöt osana yhtiön lyhyen- ja
pitkän aikavälin tavoitteita. Perusarvoina biogeenisille päästöille
päästökategoriassa Scope 1 oli 161,84 tCO
2
, Scope 2 -päästökategoriassa
(markkinaperusteinen laskenta) 2,12 tCO
2
ja Scope 3 -päästökategoriassa
55,80 tCO
2
. Vaikka Scope 3 -päästöjen raportoinnissa ei sisällytetä
biopolttoaineiden poltosta syntyviä biogeenisiä CO₂-päästöjä, eikä
GHG-protokolla edellytä niiden sisällyttämistä päästöraportointiin,
yhtiö huomioi kuitenkin biopolttoaineisiin liittyvät käyttövoiman
valmistuksesta ja jakelusta aiheutuvat tuotantoketjun alkupään
päästöt SBTi mukaisesti. Nämä päästöt raportoidaan erikseen Scope 3
-päästöinä ja sisällytetään SBTi-tavoitteiden piiriin. Vuoden 2025 osalta
absoluuttiset markkinaperusteiset biogeeniset päästöt olivat: Scope 1:
79,55 tCO
2
, Scope 2: 0 tCO
2
ja Scope 3: 29,6 tCO
2
.
64
Resurssien käyttö ja kiertotalous
E5
IRO–Kuvaus resurssien käyttöön ja kiertotalouteen
liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista
Terveystalo on tunnistanut ja arvioinut resurssien käyttöön ja
kiertotalouteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
osana yhtiönlaajuista kaksoisolennaisuusarviointiaan. Yleinen kuvaus
tästä prosessista on esitetty osiossa ESRS 2 – Yleiset tiedot. Päivitetyn
kaksoisolennaisuusanalyysin perusteella E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
tunnistettiin yhtiölle olennaiseksi kestävyysaiheeksi. Arvioinnissa
tarkasteltiin useita osa-alueita, kuten resurssien sisäänvirtauksia,
ulosvirtauksia ja jätteitä. Muita kuin kaksoisolennaisuusanalyysin
ohessa järjestettyjä kuulemisia ei tehty. Vaikutusten ja riskien arviointi
perustui sekä määrälliseen dataan (esim. Scope 3 -päästölaskenta,
jätemäärät) että laadulliseen tietoon (esim. terveydenhuoltoalan raportit,
sidosryhmähaastattelut). Arvioinnin tuloksena resurssien sisäänvirtaukset
(E5-4) tunnistettiin olennaiseksi yhtiön todellisten ja mahdollisten
kielteisten vaikutusten vuoksi. Nämä vaikutukset syntyvät pääasiassa
terveydenhuollon materiaalien, lääkinnällisten laitteiden ja IT-laitteiden
hankinnoista ja niiden arvoketjusta. Aiheen muut osa-alueet, kuten jäte,
eivät nousseet olennaisiksi. Merkittäviä suoria taloudellisia riskejä tai
mahdollisuuksia ei tunnistettu. Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat
olennaiset vaikutukset on esitelty edellä olevassa taulukossa.
Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
Resurssien sisäänvirtaukset, mukaan lukien
resurssien käyttö
Todelliset kielteiset vaikutukset
liittyen resurssien käyttöön
Terveydenhuoltosektorin ollessa materiaali-
intensiivinen ala, käyttää Terveystalo runsaasti erilaisia
resursseja. Terveystalo arvioi käytettyjä resurssejaan
epäsuorien Scope 3 -päästöjen kautta. Terveystalon
resurssien käytön suurimmat negatiiviset vaikutukset
liittyvät IT-, lääketieteellisten laitteiden ja tuotteiden
hankintoihin. Jotkin lääketieteelliset tuotteet, kuten
magneettikuvauslaitteet, vaativat suuria määriä
metallia. Muut lääketieteelliset tuotteet edellyttävät
öljyn, kumin, puuvillan ja teräksen tuotantoa ja
louhintaa. IT-laitteiden käytön lisääntyminen, joka
johtuu digitaalisten ratkaisujen ja palveluiden
lisääntyneestä käytöstä, vaatii niukkojen metallien ja
mineraalien käyttöä. Hygienia- ja laatuvaatimuksien
mukaisesti kertakäyttötuotteiden käyttö on yleistä
terveydenhuoltosektorilla.
Omat toiminnot,
arvoketjun alkupää
65
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät
toimintaperiaatteet
E5-1
Terveystalon kaksoisolennaisuusanalyysin mukaan, resurssien käyttö
ja kiertotalous on Terveystalolle olennainen kestävyysaihe resurssien
sisäänvirtauksien näkökulmasta. Terveystalo on sitoutunut edistämään
resurssitehokkuutta ja kiertotaloutta liiketoiminnassaan. Resurssien
käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät periaatteet sisäänvirtauksien
näkökulmasta on integroitu osaksi yhtiön hankintapolitiikkaa,
hankintaohjetta ja toimittajahallinnan käsikirjaa. Lisäksi yhtiön toimittajille
suunnatut eettiset ohjeet (Supplier Code of Conduct) ja ympäristöpolitiikka
sisältävät resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyviä periaatteita.
Yhtiön resurssien sisäänvirtauksien näkökulmasta toimintaperiaatteiden
tavoitteena on:
• Huomioida elinkaarivaikutukset: Hankinnoissa arvioidaan
mahdollisuuksien mukaan tuotteiden ja palveluiden
elinkaarivaikutuksia ja -kustannuksia, mikä ohjaa valintoja kohti
kestävämpiä vaihtoehtoja.
• Edistää resurssitehokkuutta: Yhtiö pyrkii suosimaan energiatehokkaita
ratkaisuja ja vähentämään mahdollista materiaalihukkaa.
• Tukea kiertotaloutta: Vaikka yhtiön politiikat eivät suoraan
määrittele tavoitteita sekundaaristen tai uusiutuvien materiaalien
käytölle, Terveystalo edistää kiertotaloutta käytännön toimin ja
kumppanuuksin. Yhtiön tavoitteena on asteittain lisätä kiertotalouden
periaatteita hankintakriteereihin.
• Varmistaa, että hankinnoissa ja tarjouspyynnöissä sekä yleisissä
sopimusehdoissa huomioidaan taloudelliset-, verotukselliset-,
oikeudelliset-, sosiaaliset-, ja ympäristönäkökohdat. Hankintojen on
perustuttava kokonaistaloudellisuuteen ja laatuun.
Hankintaan liittyvistä toimintaperiaatteista ja niiden toteuttamisesta vastaa
Terveystalon konsernin hankintajohtaja, joka toimii konsernin talousjohtajan
alaisuudessa. Ympäristöpolitiikasta vastaa konsernin johtoryhmässä
talousjohtaja. Toimittajille suunnatut eettiset ohjeet on kuvattu tarkemmin
osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen. Ympäristöpolitiikan sisältö on
kuvattu osiossa E1 – Ilmastonmuutos.
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät
toimet ja resurssit
E5-2
Terveystalo toteutti vuonna 2025 useita toimenpiteitä, jotka
edistävät resurssitehokkuutta ja kiertotaloutta. Keskeisiin toimiin ja
toimintasuunnitelmiin sisältyy muun muassa:
• Vastuullisuuden syvempi integrointi hankintoihin: Terveystalo on
kehittänyt ja ottanut käyttöön uuden ESG-kyselyn hankintojen ja
kilpailutusten tueksi. Kyselyn avulla on tarkoituksena varmistaa, että
toimittajat toimivat vaaditulla tasolla ja täyttävät yhtiön asettamat
kriteerit liittyen vastuullisuuskriteereihin, jotka kattavat myös resurssien
käytön.
• Toimittajayhteistyön syventäminen: Terveystalo tekee ESG-auditointeja
merkittäville toimittajilleen säännöllisesti ja käsittelee hankintojen ja
tuotteiden elinkaarivaikutuksia osana säännöllisiä yhteistyöpalavereita.
Raportointivuonna tehtiin yhteensä neljä ESG-auditointia.
• Kiertotaloushankkeet:
• Kalusteiden uudelleenkäyttö: Terveystalo tekee yhteistyötä Martelan
kanssa käytöstä poistettujen toimistokalusteiden kunnostamiseksi
ja uudelleenkäyttämiseksi, mikä pidentää niiden elinkaarta ja
vähentää jätettä.
• Työvaatteiden kierto: Terveystalon työvaatteet koostuvat
yhteiskäytössä olevista vuokravaatteista, jotka pesetetään yhtiön
pesulakumppanilla. Terveystalon työvaatemallisto uusiutui
vuodenvaihteessa 2024/25, jolloin suurimpana muutoksena oli
vaatteiden materiaali. Työvaatteiden valmistaja Medantan kehittämä
joustava ja hengittävä materiaali on valmistettu kierrätyspolyesterista,
joka hyödyntää urheiluteknologiaa ja on antimikrobisesti käsitelty.
Kierrätyspolyesteriä hyödyntämällä työvaatteiden elinkaarivaikutukset
ovat pienemmät.
• Tieteeseen perustuvat päästövähennystavoitteet (SBTi): Terveystalon
asettamat päästövähennystavoitteet ohjaavat hankintoja ja edistävät
vähähiilisten ja resurssitehokkaiden tuotteiden ja palveluiden valintaa.
Lisää toimenpiteistä ja resursseista on myös luettavissa raportin osiosta
S2–Arvoketjun työntekijät. Yhtiö ei ole tunnistanut merkittäviä, erillistä
rahoitusjärjestelyä vaativia pääomamenoja (CapEx) tai operatiivisia
kustannuksia (OpEx), jotka liittyisivät resurssien sisäänvirtauksiin ja niihin
liittyvien toimenpiteiden toteuttamiseen. Toimenpiteet integroidaan
olemassa oleviin prosesseihin.
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen
liittyvät tavoitteet
E5-3
Terveystalo on asettanut tavoitteekseen jatkuvasti parantaa
resurssitehokkuutta. Edellä mainituista toimista toimittajayhteistyön
syventämistä, vastuullisuuden syvempää integrointia hankintoihin ja
tieteeseen perustuvia päästövähennystavoitteita seurataan vähintään
vuosittain ja nämä toimet tukevat välillisesti resurssien käytön
66
vähentämisen päämäärää. Yhtiö ei ole asettanut erillisiä määrällisiä,
mitattavissa olevia, tulossuuntautuneita tai aikasidonnaisia tavoitteita
resurssien käytölle eikä sidosryhmiä ole osallistettu tavoitteiden
asettamiseen. Terveystalon tavoitteena on aktiivisesti pienentää hankittujen
tavaroiden ja palveluiden elinkaaripäästöjä yhteistyössä toimittajien kanssa.
Yhtiö arvioi tarkempien, suoraan resurssien käyttöön ja kiertotalouteen
liittyvien tavoitteiden asettamista osana tulevien vuosien suunnittelua.
Resurssien sisäänvirtaukset
E5-4
Terveystalon toiminnan keskeisimmät resurssien sisäänvirtaukset
liittyvät terveydenhuollon palvelutuotannossa käytettäviin tuotteisiin
ja materiaaleihin. Näitä ovat muun muassa lääkintätarvikkeet, lääkkeet,
tekstiilit, IT-laitteet ja toimistotarvikkeet. Yhtiö ei tällä hetkellä kerää
systemaattisesti tarkkaa määrällistä tietoa kaikkien sisään tulevien
materiaalivirtojen kokonaispainosta tai niiden jakautumisesta
uusiutuviin ja kierrätettyihin materiaaleihin. Yhtiö on arvioinut Scope
3 -päästöihin perustuen (tCO
2
e), että 38 prosenttia hankinnoista
liittyy terveydenhuollon palvelutuotannossa käytettäviin laitteisiin,
tuotteisiin ja materiaaleihin, 8 prosenttia IT-laitteisiin, 28 prosenttia
toimitila palveluihin ja rakentamiseen ja 26 prosenttia muihin yhtiön
liiketoimintaa tukeviin hankintoihin. Arviointi perustuu vuoden 2025
kokonaishankintoihin ja päästölaskentaan. Kokonaishankintojen jakoa
ei ole arvioinut muita ulkopuolisia elimiä kuin yhtiön työntekijät ja
varmennuspalveluiden tarjoaja.
Terveystalon tavoitteena on kehittää tiedonkeruuprosesseja
tulevaisuudessa, jotta yhtiö voi raportoida nämä tiedot kattavammin
ESRS-vaatimusten mukaisesti. Yhtiö pyrkii hankintapolitiikan ja muiden
relevanttien toimintaperiaatteiden ja sopimuksien kautta vaikuttamaan
siihen, että käytetyt tuotteet ja materiaalit olisivat mahdollisimman kestäviä
ja niiden elinkaarivaikutukset mahdollisimman pieniä.
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien ennakoidut
taloudelliset vaikutukset
E5-6
Resurssien käyttöön liittyvien riskien ja mahdollisuuksien ei tunnistettu
aiheuttavan olennaisia taloudellisia vaikutuksia raportointikaudella. ESRS-
standardien siirtymäsäännösten mukaisesti yhtiö ei raportoi ennakoituja
taloudellisia vaikutuksia standardin ensimmäisenä soveltamisvuonna.
67
Yhteiskunnalliset
tiedot
69 Oma työvoima
83 Arvoketjun työntekijät
88 Kuluttajat ja loppukäyttäjät
68
Oma työvoima
S1
Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset,
riskit ja mahdollisuudet
SBM-3
Terveystalo on Suomen suurimpia työnantajia. Vuoden 2025 lopussa
Terveystalon Suomen toiminnoissa työskenteli 7 691 (8 383) työsuhteista
työntekijää ja 5 967 (5 967) muuta kuin työsuhteista työntekijää.
Ruotsissa Terveystalon tytäryhtiö Feelgoodin palveluksessa oli 655
(770) työsuhteista työntekijää ja 50 (48) muuta kuin työsuhteista
työntekijää. Henkilöstömäärän vähenemiseen Suomessa vaikuttivat
tulosparannusohjelman toimenpiteet sekä päättyneet ulkoistussopimukset.
Ruotsissa työsuhteisen henkilöstön määrää vähennettiin päättyneiden
asiakassopimusten vuoksi osana tulosparannusohjelmaa.
Väestön ikääntyessä tarve terveydenhuollon ammattilaisille
yhteiskunnassa ei tule vähenemään. Terveystalon keskeinen strateginen
tavoite onkin varmistaa riittävä sitoutuneiden ja osaavien terveydenhuollon
ammattilaisten määrä, jotta Terveystalo voi vastata kysyntään ja saavuttaa
strategiset tavoitteensa. Terveystalon tavoitteena on olla toimialan paras ja
vetovoimaisin työntekopaikka. Strategiansa mukaisesti Terveystalo pyrkii
vahvistamaan houkuttelevuuttaan työpaikkana ja edistämään myönteisiä
vaikutuksiaan omaan työvoimaansa liittyen, muun muassa tarjoamalla
ammattilaisille kilpailukykyisen palkkauksen, terveellisen ja turvallisen
työympäristön sekä monipuoliset ura- ja kehittymismahdollisuudet.
Terveystalo kehittää ammattilaistensa käytössä olevia digitaalisia
työkaluja työn sujuvoittamiseksi, tuottavuuden lisäämiseksi sekä hoidon
laadun parantamiseksi.
Jos Terveystalo ei onnistuisi houkuttelemaan ja sitouttamaan tarvittavia
ammattilaisia palvelukseensa kilpailukykyisin ehdoin, seurauksena
voisi olla henkilöstö- ja rekrytointikustannusten kasvu, mikä voisi
haitata liiketoiminnan ylläpitämistä ja kehittämistä. Tämän riskin
toteutuminen voisi vaikuttaa merkittävän haitallisesti Terveystalon
liiketoimintaan, taloudelliseen asemaan, liiketoiminnan tulokseen ja
tulevaisuudennäkymiin. Vuonna 2025 ammattilaissaatavuus ja –tarjonta
oli erinomaisella tasolla. Terveystalon veto- ja pitovoima vahvistui
entisestään ja Terveystalo pystyi henkilöstöresurssien puolesta vastaamaan
terveyspalveluiden kysyntään, vaikkakin henkilöstömäärä väheni
vertailukaudesta.
Yllä kuvatut omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet on tunnistettu yhtiön kaksoisolennaisuusanalyysissä
ja ne on esitelty tarkemmin alla olevassa taulukossa. Taulukossa on myös
esitetty olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin liittyvät
kestävyysaiheet. Terveystalon toiminnassa tunnistetut vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet liittyen omaan työvoimaan vaihtelevat luonteeltaan ja
laajuudeltaan seuraavasti:
• Laajamittaiset vaikutukset liittyvät muun muassa työntekijöiden
terveyteen ja turvallisuuteen, kuten psykososiaaliseen
kuormitukseen, altistumiseen ammattitaudeille ja väkivallan uhkaan
asiakaskohtaamisissa. Nämä vaikutukset koskettavat merkittävää
osaa henkilöstöstä ja ovat tyypillisiä terveydenhuoltoalalle. Myös
henkilöstön osaamisen ja hyvinvoinnin vahvistaminen koulutuksen,
sujuvan työn ja hyvän esihenkilötyön kautta on laajamittainen
positiivinen vaikutus, joka välittyy asiakkaille parempana hoitona.
• Systeemiset vaikutukset liittyvät työvoiman saatavuuteen ja
sitoutumiseen. Terveystalon kyky houkutella ja pitää osaavaa henkilöstöä
on keskeinen liiketoiminnan jatkuvuuden ja laadun edellytys. Työoloihin,
johtamiseen ja työprosessien sujuvuuteen liittyvät vaikutukset
voivat ulottua koko organisaation suorituskykyyn ja vaikuttaa
myös arvoketjuun.
• Yksittäistapauksiin liittyvät vaikutukset ilmenevät asiakkaiden
työntekijöihin kohdistamassa syrjinnässä tai häirinnässä. Vaikka nämä
tilanteet voivat olla vakavia, ne ovat yksittäisiä tapahtumia.
Terveystalo ei ole tunnistanut kaksoisolennaisuusanalyysissään omia
toimintoja, joihin liittyisi merkittäviä pakkotyön tai lapsityön käyttöä
koskevia riskejä. Ihmisoikeusvaikutusten arvioinnissa, jonka tulokset
huomioitiin vuoden 2025 kaksoisolennaisuusanalyysissä, tarkasteltiin
mahdollisia kielteisiä vaikutuksia ja ihmisoikeusriskejä ottaen huomioon
omaan työvoimaan kuuluvat työntekijät, joilla on erityisiä ominaisuuksia
(esim. etninen tausta), työntekijät, jotka työskentelevät tietyissä yhteyksissä
(esim. lastensuojelussa työskentelevät) sekä työntekijät, jotka suorittavat
tiettyjä tehtäviä. Terveystalo ei ole tunnistanut olennaisia vaikutuksia
yhtiön omaan työvoimaan, joita saattaisi aiheutua siirtymäsuunnitelmista,
joilla pyritään vähentämään kielteisiä ympäristövaikutuksia ja
saavuttamaan vihreämmät ja ilmastoneutraalit toiminnot. Yhtiön omaan
työvoimaan kuuluu Terveystalon työsuhteiset työntekijät sekä muita
kuin työsuhteisia työntekijöitä, kuten itsenäisiä ammatinharjoittajia ja
vuokratyövoimaa. Terveystalon työsuhteisissa työntekijöissä on useiden
ammattiryhmien edustajia, keskeisimpinä lääkärit, hoitajat, muut
69
terveydenhuollon ammattilaiset, digityöntekijät sekä hallinnollista ja
johtotyötä tekevät henkilöt. Itsenäisissä ammatinharjoittajissa on muun
muassa lääkäreitä ja terapeutteja. Terveystalo ei tunnistanut vuoden 2024
ihmisoikeusvaikutusten arvioinnissa yhtiön omassa työvoimassa erityisen
haavoittuvia ryhmiä. Ellei toisin mainita, tämän standardin mukainen
raportointi kattaa Terveystalon koko oman työvoiman.
Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
S1 Oma työvoima
Työolot
Terveys ja turvallisuus Terveydenhuollon työn luontaisista riskeistä
johtuvat todelliset kielteiset vaikutukset
työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen
Terveydenhuollon työn luontaisista riskeistä johtuen Terveystalon työntekijät kohtaavat psykososiaalista stressiä, altistuvat erilaisille
ammattitaudeille ja sairauksille, ovat vammojen vaarassa ja joissakin rooleissa myös väkivallan riskissä asiakaskohtaamisissa.
Omat toiminnot
Työaika, riittävä palkka, terveys ja turvallisuus Mahdollinen riski alhaisesta vetovoimasta
ja sitoutumisesta, mikä voi johtaa osaavien
työntekijöiden ja ammattilaisten saatavuuden
heikkenemiseen
Kilpailu pätevistä ja ammattitaitoisista työntekijöistä ja henkilöstöstä terveydenhuoltoalalla on kovaa. Terveystalon liiketoiminta
on riippuvainen sen kyvystä löytää, houkutella, palkata ja pitää palveluksessaan ammattitaitoisia ja päteviä terveydenhuollon
ammattilaisia, työntekijöitä ja johtajia. Mikäli Terveystalo ei onnistu houkuttelemaan ja pitämään tarvitsemiaan ammattilaisia
palveluksessaan kohtuullisin ehdoin, voi tämä johtaa Terveystalon henkilöstö- ja rekrytointikustannusten kasvuun eikä Terveystalo
välttämättä pysty ylläpitämään tai kehittämään liiketoimintaansa. Lisäksi jos työntekijöiden, ammatinharjoittajien tai johdon
vaihtuvuus on suurta, tällä voi olla kielteinen vaikutus Terveystalon tarjoamien palvelujen laatuun.
Näiden riskien toteutumisella voi olla olennaisen haitallinen vaikutus Terveystalon liiketoimintaan, taloudelliseen asemaan,
liiketoiminnan tulokseen ja tulevaisuudennäkymiin.
Omat toiminnot
Terveys ja turvallisuus Mahdollisuus liittyen oman työvoiman korkeaan
työhyvinvointiin ja terveyteen, mikä voi parantaa
tuottavuutta, työntekijöiden sitoutumista sekä
työnantajan vetovoimaa
Työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden varmistaminen parantaa heidän työkykyään ja työtyytyväisyyttään sekä vähentää
sairauspoissaoloja ja työtapaturmia. Tämä voi vaikuttaa myönteisesti Terveystalon työnantajamielikuvaan, henkilöstön rekrytointiin
ja sitoutumiseen sekä välillisesti Terveystalon toiminnalliseen ja taloudelliseen suorituskykyyn.
Omat toiminnot
Työaika, terveys ja turvallisuus Mahdollisuus liittyen tehokkaisiin työtapoihin
ja henkilöstöresurssien tehokkaaseen
hyödyntämiseen, mikä voi johtaa
kustannussäästöihin ja tuottojen kasvuun
Tehokkailla työskentelytavoilla sekä työnteon sujuvuudella on keskeinen positiivinen vaikutus Terveystalon ammattilaisten
hyvinvointiin, motivaatioon ja sitoutumiseen sekä välillisesti Terveystalon toimintaan sekä suorituskykyyn. Jos työn sujuvuuteen
vaikuttavat tekijät, kuten selkeät työnteon prosessit, erinomainen johtaminen, riittävät resurssit ja toimivat digitaaliset työkalut, ovat
kunnossa, Terveystalon ammattilaiset voivat keskittyä laadukkaaseen asiakastyöhön ilman turhia keskeytyksiä, mikä voi parantaa
hoidon laatua ja asiakastyytyväisyyttä. Hyvinvoivat ja motivoituneet ammattilaiset ovat yleensä sitoutuneempia, mikä vähentää
henkilöstön vaihtuvuutta ja sairauspoissaoloja. Näillä vaikutuksilla voi olla välillinen positiivinen vaikutus Terveystalon operatiiviseen
ja taloudelliseen suorituskykyyn.
Omat toiminnot
70
Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille
Koulutus ja taitojen kehittäminen Mahdolliset positiiviset vaikutukset liittyen
koulutukseen ja taitojen kehittämiseen
Henkilöstön järjestelmällinen ja liiketoimintalähtöinen kehittäminen, sujuva työ sekä vastuullinen, hyvä esihenkilötyö vahvistavat
Terveystalon henkilöstön osaamista ja hyvinvointia, mikä yleensä välittyy asiakkaille parempana hoitona ja onnistuneena
asiakaskokemuksena.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Toimenpiteet työpaikalla esiintyvän väkivallan ja
häirinnän torjumiseksi
Mahdolliset kielteiset vaikutukset asiakkaiden
syrjinnästä työntekijöitä kohtaan
Asiakkaiden työntekijöitä kohtaan harjoittama syrjintä iän, sukupuolen, etnisyyden tai vähemmistöasemaan perustuen voi aiheuttaa
merkittäviä riskejä työntekijöiden terveydelle, turvallisuudelle ja hyvinvoinnille sekä kyvylle ylläpitää kunnioittavaa työympäristöä.
Lisäksi se voi vaikuttaa työntekijöiden toimeentuloon, mikäli vastaanottoja ei varata ammattilaisia valittaessa esiintyvien
ennakkoluulojen vuoksi.
Omat toiminnot
Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet
S1-1
Terveystalon omaan työvoimaan liittyvien vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien johtamista ohjaavat soveltuvan lainsäädännön
lisäksi muun muassa yhtiön arvot, eettiset ohjeet (Code of Conduct)
ja palkitsemispolitiikka. Terveystalon arvot ja yrityskulttuuri, sekä
keskeiset toimintaperiaatteet liittyen ihmisoikeuksiin, tasa-arvoon
ja yhdenvertaisuuteen, palkitsemiseen, henkilöstön kehittämiseen,
tehokkaiden työtapojen edistämiseen sekä työterveyteen ja
-turvallisuuteen on kuvattu lyhyesti seuraavissa kappaleissa.
Terveystalon arvot ja yrityskulttuuri
Terveystalon eettisten ohjeiden mukaan Terveystalon arvot ovat yhtiön
kaiken toiminnan perusta ja ne on kirjattu eettisiin ohjeisiin seuraavasti:
• Kaiken keskellä ihminen: Kannamme vastuuta jokaisen terveydestä ja
hyvinvoinnista, mahdollisuudesta hyvään elämään. Toimimme yhdessä
asiakkaan parhaaksi ja asiakas näyttää uudistumisemme suunnan.
Autamme toisiamme ja arvostamme kaikkia osaajiamme.
• Lääketiede luotsaa: Kaikki, mitä teemme, perustuu lääketieteeseen
ja tutkittuun tietoon. Hoidon vaikuttavuus ja asiakkaan hyvinvointi
ohjaavat kaikkia päätöksiämme.
• Terveydenhuollon uudistaja: Vaalimme luovuutta ja jatkuvaa
kehitystä tukevaa kulttuuria. Haastamme itseämme rakentamaan
toimivampaa terveydenhuoltoa kaikille ja uudistamaan koko toimialaa
ennakkoluulottomasti teknologiaa hyödyntäen.
Yhtiön eettisissä ohjeissa todetaan, että Terveystalo on vahvasti
arvopohjainen yritys arvopohjaisella toimialalla ja että Terveystalon
yrityskulttuurissa yhdistyvät korkea työmoraali, ammattilaisuus,
ratkaisuhakuinen yhteistyö ja mitattavan vaikuttavuuden tavoittelu
kaikessa tekemisessä. Terveystalon yrityskulttuuria on kuvattu tarkemmin
osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen.
Eettiset ohjeet
Terveystalon eettisten ohjeiden (Code of Conduct) mukaan Terveystalossa
huolehditaan siitä, että henkilöstöllä on turvallinen ja hyvinvointia tukeva
työympäristö, jossa jokainen voi tehdä töitä parhaalla mahdollisella
tavalla. Jokainen terveystalolainen on vastuussa turvallisuuden ja
hyvinvoinnin edistämisestä työpaikallaan. Tämä toteutuu parhaiten
noudattamalla yhteisiä ohjeita ja ilmoittamalla aktiivisesti vaaratilanteista
tai turvallisuuteen liittyvistä epäkohdista. Fyysisen turvallisuuden
lisäksi Terveystalo pyrkii tukemaan henkilöstönsä henkistä hyvinvointia
ja terveyttä.
Terveystalon eettiset ohjeet (Code of Conduct) pitävät sisällään keskeiset
periaatteet koskien ihmisoikeuksia, tasa-arvoa, monimuotoisuutta,
yhdenvertaisuutta, oikeudenmukaisuutta, syrjimättömyyttä ja kunnioittavaa
kohtelua. Ketään ei syrjitä sukupuolen, iän, etnisen tai kansallisen
alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteiden,
terveydentilan, vamman, sukupuolisen suuntautumisen tai muiden
henkilökohtaisten syiden tai olosuhteiden perusteella.
Terveystalo ei salli minkäänlaista syrjintää, häirintää, kiusaamista,
rasismia tai epäasiallista kohtelua eikä hyväksy lapsityövoiman käyttöä,
mitään pakkotyön muotoa tai muita ihmisoikeuksien loukkauksia
omassa toiminnassaan tai arvo- ja toimitusketjussaan. Syrjintää tai
71
epäoikeudenmukaista kohtelua ei sallita rekrytoinnissa, palkkauksessa,
koulutuksessa, ylennyksissä tai työsuhteen muissa ehdoissa. Seksuaaliseen
ja muuhun häirintään sekä kiusaamiseen on nollatoleranssi.
Terveystalo kunnioittaa YK:n ihmisoikeuksien julistuksessa määriteltyjä
ihmisoikeuksia sekä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) määrittelemiä
työntekijöiden oikeuksia ja kansainvälisiä sopimuksia. Yhtiö on
sitoutunut YK:n Global Compact (UNGC) -aloitteeseen ja sen ihmis- ja
työoikeusperiaatteisiin. Terveystalo kunnioittaa työntekijöidensä oikeutta
kuulua ammattiyhdistyksiin tai vastaaviin edunvalvontajärjestöihin sekä
osallistua niiden toimintaan.
Terveystalon eettisiin ohjeisiin on kirjattu sitoumus toimia aina lakien
ja Terveystalon toimintaa koskevien säännösten mukaisesti. Eettiset
ohjeet ovat Terveystalon yrityskulttuurin ja henkilöstöjohtamisen
perusta, ja koskevat koko konsernia ja sen omaa työvoimaa sekä kaikkia
omaan työvoimaan liittyviä tunnistettuja olennaisia vaikutuksia, riskejä
ja mahdollisuuksia. Eettiset ohjeet on kuvattu tarkemmin osiossa G1 –
Liiketoiminnan harjoittaminen.
Ihmisoikeuspolitiikka
Terveystalo on sitoutunut kunnioittamaan kaikkien yksilöiden
perusoikeuksia ja -vapauksia kansainvälisten ihmisoikeusnormien
mukaisesti. Terveystalon ensimmäinen, tammikuussa 2025 hallituksen
hyväksymä, ihmisoikeuspolitiikka korostaa yhtiön sitoutumista ja
lähestymistapaa ihmisoikeuksien kunnioittamiseen koko arvoketjussa.
Terveystalo on sitoutunut kunnioittamaan ihmisoikeuksia YK:n yrityksiä ja
ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden (UNGP), Kansainvälisen
työjärjestön (ILO) perussopimusten, OECD:n monikansallisia yrityksiä
koskevien toimintaohjeiden sekä YK:n Global Compactin kymmenen
periaatteen mukaisesti. Ihmisoikeuspolitiikka tunnistaa arvoketjun
työntekijöihin, mukaan lukien omaan henkilöstöön, liittyvät olennaiset
riskit ja kuvaa prosessit näiden riskien hallitsemiseksi ja lieventämiseksi
jatkuvan huolellisuusvelvoitteen kautta. Terveystalo on sitoutunut
ryhtymään huolellisuusvelvoitteisiin perustuviin toimenpiteisiin
välttääkseen kielteisten ihmisoikeusvaikutusten aiheuttamista tai niihin
myötävaikuttamista koko arvoketjussaan. Ihmisoikeuspolitiikan sisältö
on kuvattu osiossa G1 - Liiketoiminnan harjoittaminen. Terveystalon
toimintatavat koskien vuorovaikutusta oman työvoiman kanssa on kuvattu
osiossa S1-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista oman
työvoiman ja työntekijöiden edustajien kanssa ja S1-3 Prosessit kielteisten
vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden
esiin tuomiseksi.
Työyhteisön kehittämissuunnitelma
Terveystalo on laatinut yhteistyössä Suomen toimintojen henkilöstön
edustajien kanssa työyhteisön kehittämissuunnitelman työyhteisön
pitkäjänteiseksi ja suunnitelmalliseksi kehittämiseksi. Suunnitelma pitää
sisällään kuvauksen henkilöstön nykytilasta sekä päämäärät ja toimenpiteet,
joilla kehitetään ja ylläpidetään henkilöstön osaamista ja edistetään
työhyvinvointia. Kehittämissuunnitelma koskee Terveystalon Suomen
toimintojen työsuhteisia työntekijöitä.
Kehittämissuunnitelma sisältää myös Terveystalon tasa-arvo- ja
yhdenvertaisuussuunnitelman. Terveystalossa tavoitteena on edistää
paitsi eri sukupuolten, myös eri ikäluokkien ja kansalaisuuksien välistä
tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta työhönottoon ja työsuhteeseen liittyvissä
tilanteissa, kuten rekrytoinnissa, palkkauksessa ja työsuhteen ehdoissa,
koulutuksessa ja uralla etenemisessä sekä työelämän ja yksityiselämän
yhteensovittamisessa. Tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden toteutumista
seurataan muun muassa henkilöstörakennetta kuvaavien tilastojen avulla.
Terveystalon yhdenvertaisuustyöryhmä aloitti toimintansa vuoden
2023 alussa. Sen tavoitteena on edistää yhdenvertaisuutta, ja
kehittää erilaisia käytäntöjä, joiden avulla yhdenvertaisuus toteutuisi
Terveystalon työyhteisössä ja asiakaskohtaamisissa entistä paremmin.
Vuonna 2025 työryhmään kuului 18 terveystalolaista, jotka edustivat
erilaisia rooleja ja toimintoja eri puolilta Suomen organisaatiota.
Työryhmän kokoonpano vaihtuu vuosittain, jotta mahdollisimman
monella on mahdollisuus edistää yhdenvertaisuutta oman
erityisosaamisensa näkökulmasta. Yhdenvertaisuustyöryhmä jatkoi
työtä seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien tukemisessa
Helsinki Pride -kumppanuuden kautta. Vuoden 2025 Pride-tekona
yhdenvertaisuustyöryhmä muotoili ja jalkautti Terveystalon ensimmäiset
Turvallisemman tilan periaatteet ja toteutti sisäistä viestintää koko
organisaation laajuudella aiheeseen liittyen.
Työyhteisön kehittämissuunnitelma päivitetään säännöllisesti ja se
toimii henkilöstön kanssa käytävän vuoropuhelun työkaluna. Viimeisin
työyhteisön kehittämissuunnitelma laadittiin alkuvuonna 2025 ja
hyväksyttiin Terveystalon henkilöstöfoorumissa. Kehittämissuunnitelman
toteuttamisesta vastaava ylin taho on Terveystalon henkilöstöjohtaja.
Turvallisemman tilan periaatteet
Vuonna 2025 Terveystalo julkaisi Turvallisemman tilan periaatteet,
jotka koskevat fyysisiä ja digitaalisia tiloja, joissa Terveystalo toimii
järjestäjänä. Terveystalon Turvallisemman tilan periaatteet koostuvat
kuudesta periaatteesta, jotka on kehitetty yhdessä henkilöstön kanssa.
Terveystalo pyrkii luomaan tiloja, joissa jokainen voi tuntea olonsa
turvalliseksi, tervetulleeksi ja kunnioitetuksi. Turvallinen tila syntyy
vuorovaikutuksessa, jossa jokainen vastaa omasta toiminnastaan ja siitä, että
kohtelee muita arvostavasti. Periaatteet perustuvat hyväntahtoisuuteen,
ennakkoluulottomaan kohtaamiseen sekä jokaisen yksilön ja hänen
itsemäärittelyoikeutensa, yksityisyytensä ja koskemattomuutensa
kunnioittamiseen. Terveystalo asettaa Turvallisemman tilan periaatteilla
selkeät odotukset sille, millainen käytös ei ole tervetullutta ja
hyväksyttyä sen tiloissa, ja miten epäasialliseen käytökseen tulisi puuttua.
Turvallisemman tilan periaatteiden kehitys ja jalkautus ovat konkreettinen
ja näkyvä toimi omaan työvoimaan kohdistuvien mahdollisten kielteisten
syrjintään liittyvien vaikutusten lieventämiseksi. Turvallisemman tilan
periaatteet on julkaistu Terveystalon verkkosivuilla, ja ne ovat nähtävissä
kaikissa sen toimipisteissä. Turvallisemman tilan periaatteiden jalkautuksen
onnistuminen varmistettiin esihenkilöiden ja työsuojeluvaltuutettujen
kouluttamisella, sekä tukimateriaalilla tiimitason läpikäynnin ja
keskustelun tueksi. Turvallisemman tilan periaatteet koskevat Terveystalon
Suomen toimintoja.
Palkitsemista koskevat toimintaperiaatteet
Terveystalon henkilöstöstrategian yksi osa-alue on merkityksellisten ja
kilpailukykyisten palkitsemis- ja palkkausmallien kehittäminen, joilla
72
vahvistetaan ammattilaisten suoriutumista, sitoutumista sekä Terveystalon
vetovoimaisuutta työnantajana. Terveystalon palkitsemisen periaatteet on
määritelty yhtiön hallituksen hyväksymässä palkitsemispolitiikassa, joka
koskee koko konsernia ja työsuhteisia työntekijöitä. Palkitsemisperiaatteet
perustuvat suoritukseen, tasapuolisuuteen ja kilpailukykyyn. Tavoitteena
on varmistaa, että Terveystalo työnantajana houkuttelee motivoituneita ja
osaavia ammattilaisia. Palkitsemisen tulee tukea Terveystalon strategisten
tavoitteiden saavuttamista, kannustaa Terveystalon arvojen mukaiseen
käyttäytymiseen ja palkita erinomaisesta suorituksesta. Palkitsemisen
toimintaperiaatteiden toteutumisesta vastaa konsernin henkilöstöjohtaja.
Terveystalon työsuhteisista työntekijöistä Suomessa 63 prosenttia
kuuluu työehtosopimusten piiriin. Suomessa on käytössä kolme eri
työehtosopimusta: yksityisen terveyspalvelualan työehtosopimus,
yksityisen sosiaalipalvelualan työehtosopimus sekä henkilöstöpalvelualan
työehtosopimus. Työehtosopimusten ulkopuolelle jäävät johtajat ja
ylemmät toimihenkilöt, joihin kuuluu muun muassa suurin osa lääkäreistä
ja psykologeista. Työehtosopimusten piiriin kuuluvien henkilöiden, kuten
hoitajien, tehtävissä käytetään työehtosopimusten luokittelun mukaisia
palkkaryhmiä. Palkkaukseen vaikuttavat myös tehtävään perustuvat
vastuulisät, kokemusvuodet, sekä henkilökohtainen suoriutuminen ja
osaaminen. Ylempien toimihenkilöiden ja johtajien palkka määräytyy
tehtävän ja työn vaativuuden ohella osaamisen, kokemuksen, suorituksen
ja tulosten perusteella. Ruotsissa työsuhteisista työntekijöistä 100
prosenttia kuuluu työehtosopimusten piiriin. Ruotsissa on käytössä kaksi
työehtosopimusta: Healthcare Companies Branch D Occupational Health
Services sekä Healthcare Companies Branches E and F Care and Treatment.
Palkkauksen tasa-arvoa tarkastellaan ja sen toteutumista edistetään
säännöllisesti osana työyhteisön kehittämissuunnitelmaa ja Terveystalossa
käytössä olevia palkitsemisprosesseja. Esimerkiksi sukupuoli ei saa
olla palkkaukseen vaikuttava tekijä. Terveystalo seuraa sekä yksityisen
että julkisen sektorin palkkojen markkinatasoa pyrkien ylläpitämään
kilpailukykynsä myös palkkojen osalta.
Terveyttä ja turvallisuutta koskevat toimintaperiaatteet
Terveystalon oman työvoiman työturvallisuutta Suomessa kehitetään ja
johdetaan konsernitasolla huomioiden yhtiö- ja liiketoimintakohtaiset erot.
Työturvallisuuteen liittyvät konsernitasoiset linjaukset ja ohjeet jalkautetaan
käytäntöön liiketoimintojen organisaation johtamisprosessien mukaisesti.
Tarvittaessa liiketoiminnat laativat kohdennettuja ohjeita konsernin
linjaukset huomioiden. Organisaation eri tasot tuntevat ja tunnistavat omat
vastuunsa työturvallisuuden osalta Suomen lainsäädännön mukaisesti.
Lakisääteinen työsuojelutoiminta varmistetaan konsernitasoisella
yhteistyöllä aktiivisen työsuojeluhenkilöstön kanssa. Työsuhteiset
työntekijät valitsevat työsuojeluvaltuutetun keskuudestaan vaaleilla.
Konserni tukee kaikkia liiketoimintoja työturvallisuuden
kehittämisessä. Terveystalon tavoitteena on olla joka päivä entistä
turvallisempi työympäristö.
Työterveydellä on tärkeä rooli terveyttä uhkaavien riskitekijöiden
tunnistamisessa ja sairauksien ennaltaehkäisyssä. Suomessa Terveystalon
työsuhteisten työntekijöiden työterveyshuolto on järjestetty työstä ja
työolosuhteista johtuvien terveysvaarojen ja -haittojen ehkäisemiseksi ja
torjumiseksi sekä työntekijöiden turvallisuuden, työkyvyn ja terveyden
suojelemiseksi ja edistämiseksi. Terveystalon työsuhteisten työntekijöiden
työterveyspalvelut ylittävät selvästi lakisääteiset vaatimukset,
koska henkilöstön käytössä on laajasti myös muita kuin lakisääteisiä
terveydenhuollon palveluja.
Toimitilaturvallisuudesta vastaavat toimipaikkojen vastuuhenkilöiden
lisäksi tehtävään nimetyt toimitila- ja turvallisuusasiantuntijat,
turvallisuusvastaavat ja turvallisuusvalvojat. Nämä toteuttavat
toimipaikoissa toimitilaturvallisuuden kehittämiseksi ja varmistamiseksi
luotuja käytäntöjä, jotta Terveystalon toimitilat ovat turvalliset niin
asiakkaille kuin henkilöstölle. Toimitilaturvallisuudessa tehdään tiivistä
yhteistyötä vuokranantajien sekä pelastusviranomaisten kanssa.
Terveystalolla on kattavat prosessit, ohjeet ja kanavat erilaisen
epäasiallisen käyttäytymisen, häirinnän ja syrjintätapausten ilmoittamiseen
sekä koko henkilöstön tiedossa olevat prosessit näiden kanavien kautta
tulleiden tapausten selvittämiseen ja käsittelyyn. Olemassa olevat
kanavat ovat Terveystalon kaikille avoin väärinkäytösten ilmoituskanava,
henkilöstöön kohdistuvien vaaratapahtumien ilmoituskanava sekä
häirinnän ja epäasiallisen käyttäytymisen ilmoitusprosessi. Näiden
kanavien kautta tulleesta datasta ei tunnistettu yhtään vakavaa
syrjintätapausta vuodelta 2025.
Terveystalon työterveystoiminta perustuu Terve Työpaikka
-toimintamalliin, jolla pyritään varmistamaan, että työ on mahdollisimman
sujuvaa, työyhteisö toimiva, johtaminen aktiivista ja yksilö voi työssään
hyvin. Työterveydessä yritys, henkilöstö ja työterveys toimivat yhteistyössä
asetettujen tavoitteiden mukaisesti.
Lakisääteinen työterveyshuollon toimintasuunnitelma sisältää
työterveyshuollon yleiset tavoitteet sekä työpaikkaselvitysten perusteella
tunnistetut työpaikkojen olosuhteet (esimerkiksi melu, biologisille
vaaratekijöille altistuminen ja mahdollinen väkivallan uhka) ja niiden
hallitsemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Toimintasuunnitelma tarkastetaan
vuosittain muun muassa työpaikkakäyntien ja Terveystalon työkyvyn
johtamisen tarpeiden pohjalta. Terveystalossa työskentelevät itsenäiset
ammatinharjoittajat eivät kuulu työterveyshuollon piiriin, vaan he
järjestävät yrittäjinä oman työterveyshuoltonsa.
Ruotsissa (Feelgood) oman henkilöstön työturvallisuus ja työterveys on
järjestetty noudattaen Ruotsin lainsäädäntöä. Toimintaa ohjaa sertifioitu
ISO 45001 työterveys- ja työturvallisuusjärjestelmä, joka sisältää muun
muassa vaatimukset koskien työterveys- ja turvallisuuspolitiikkaa,
tavoitteita ja toimenpiteitä.
73
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista
oman työvoiman ja työntekijöiden edustajien kanssa
S1-2
Terveystalo ylläpitää säännöllistä ja monikanavaista vuoropuhelua
henkilöstönsä kanssa edistääkseen työyhteisön toimivuutta, työolojen
kehittämistä sekä työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksia. Tavoitteena on
varmistaa riittävä ja oikea-aikainen tiedonkulku työnantajan ja henkilöstön
välillä sekä tarjota henkilöstölle mahdollisuus osallistua heitä koskevien
asioiden käsittelyyn.
Keskeinen vuorovaikutusfoorumi on henkilöstöfoorumi, joka
kokoontuu viisi kertaa vuodessa ja jossa on laaja edustus Terveystalon
eri liiketoiminnoista. Foorumi toimii virallisena keskustelukanavana koko
konsernia koskevissa asioissa yhteistoimintalain mukaisesti. Kokouksissa
käsitellään muun muassa yhtiön taloudellista tilannetta, kehitysnäkymiä,
työvoiman käyttöä, osaamistarpeita sekä työhyvinvoinnin edistämistä.
Työntekijöiden edustajat valitaan vaaleilla, ja kokouksiin osallistuvat myös
toimitusjohtaja, henkilöstöjohtaja sekä muita johtajia aihepiirin mukaan.
Kokouksista laaditaan muistio, joka julkaistaan intranetissä kaikkien
työntekijöiden nähtäville.
Työntekijöitä edustavat luottamusedustajat (työehtosopimuksen
mukainen luottamusmies), luottamusvaltuutetut ja työsuojeluvaltuutetut,
joilla on keskeinen rooli työehtojen valvonnassa, työolojen kehittämisessä
ja työntekijöiden oikeuksien turvaamisessa. Pääluottamusedustajat
tapaavat viikoittain konsernin työsuhdeasioista vastaavan johtajan, ja
alueelliset luottamusedustajat käyvät vuoropuhelua paikallisista asioista
liiketoimintajohdon ja HR-partnerien kanssa. Työsuojeluvaltuutettu valvoo
työpaikan turvallisuutta ja työolosuhteita koko henkilöstön edustajana.
Työsuhteisten työntekijöiden kanssa käydään vuosittaiset
kehityskeskustelut, joissa käsitellään edeltävän kauden onnistumisia,
tulevia tavoitteita, osaamista ja työhyvinvointia. Näitä teemoja syvennetään
säännöllisissä one-to-one-keskusteluissa sekä puolivuotiskeskusteluissa.
Ammatinharjoittajien kanssa käydään vuosittain henkilökohtaisia
keskusteluja, joiden tavoitteena on kehittää yhteistyötä ja
työskentelyedellytyksiä Terveystalossa.
Terveystalo toteuttaa kaksi kertaa vuodessa osaajatutkimuksen, joka
kohdistuu sekä työsuhteiseen henkilöstöön että ammatinharjoittajiin.
Tutkimuksella kartoitetaan kokemuksia muun muassa työhyvinvoinnista,
johtamisesta ja työyhteisön toimivuudesta. Tuloksia käsitellään
johtoryhmissä, tiimeissä ja henkilöstöfoorumissa, ja niiden pohjalta
laaditaan kehittämistoimia eri organisaatiotasoille. Lisäksi toteutetaan
kevyempi seurantatutkimus samalle kohderyhmälle. Myös Feelgoodissa
toteutetaan vuosittain osaajatutkimus.
Ajankohtaisista asioista, kuten strategian toteuttamisesta, viestitään
säännöllisesti henkilöstöwebinaarien ja esihenkilöinfojen kautta.
Intranet toimii keskeisenä tiedonjakokanavana, jossa julkaistaan yhteiset
toimintaperiaatteet ja ohjeistukset.
Konsernin henkilöstöjohtaja vastaa siitä, että vuoropuhelu toteutuu edellä
kuvatulla tavalla ja että keskusteluissa esiin nousseet asiat huomioidaan
yhtiön toimintatavoissa.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi
ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden
esiin tuomiseksi
S1-3
Terveystalon yrityskulttuuri perustuu avoimuuteen, matalaan hierarkiaan,
läpinäkyvyyteen ja ratkaisukeskeisyyteen. Terveystalon omaa toimintaa
ohjaavat lainsäädännön ja viranomaisvelvoitteiden lisäksi yhtiön missio,
arvot ja strategia sekä Terveystalon eettiset ohjeet (Code of Conduct) ja
toimittajien eettiset ohjeet (Supplier Code of Conduct). Terveystalolle
on tärkeää, että jokainen Terveystalo-konsernin nimissä tai sen kanssa
toimiva henkilö voi tuoda esiin väärinkäytösepäilynsä ja luottaa siihen,
että Terveystalo ryhtyy asianmukaisiin toimiin eettisten ohjeiden vastaisen
toiminnan tai sellaisen epäilyn selvittämiseksi.
Väärinkäytöksestä tai sellaisen epäilystä ilmoitetaan ensisijaisesti
esihenkilölle, esihenkilön esihenkilölle tai Terveystalon Laki- ja Compliance
-tiimille. HR-liitännäisissä asioissa ensisijainen yhteyskanava on Terveystalon
HR-yksikkö. Terveystalolla on lisäksi käytössä kaikille avoin väärinkäytösten
ilmoituskanava, jonka kautta väärinkäytösepäilystä voi ilmoittaa esimerkiksi,
jos epäily koskee vakavaa väärinkäytöstä, tai asian arkaluonteisuudesta
johtuen ilmoitus on tarpeen tehdä nimettömästi. Ruotsissa Feelgood
Svenska AB:lla tytäryhtiöineen on oma sisäinen ilmoituskanavansa,
joka on tarkoitettu Feelgoodin sisäiseen käyttöön. Ilmoituskanavan
kautta vastaanotettuja ilmoituksia käsittelevät vain Terveystalon ja
Feelgoodin nimetyt ilmoituksia käsittelevät henkilöt sekä tarpeen mukaan
tutkintakohtaisesti nimetyt sisäiset asiantuntijat ja ulkoiset neuvonantajat.
Ilmoittajansuojelulaki ei sovellu työoikeudellisiin asioihin, mutta
ilmoituksen voi tehdä ilmoituskanavan kautta myös ilmoittajansuojelulain
soveltamisalan ulkopuolisista rikkomuksista tai sellaisten epäilyistä.
Tällöin ilmoittaja ei saa ilmoittajansuojelulain mukaista suojaa, vaan
esimerkiksi työoikeudellisissa ilmoituksissa sovelletaan voimassa olevaa
työoikeudellista ja muuta soveltuvaa lainsäädäntöä. Vilpittömässä
mielessä toiminutta ilmoittajaa suojataan tällöinkin vastatoimilta
soveltuvan työoikeudellisen sääntelyn perusteella. Ilmoittajansuojelulain
soveltamisalan ulkopuolelle jäävät muun muassa seuraaviin asioihin liittyvät
ilmoitukset, jotka käsittelee pääsääntöisesti HR-yksikkö:
• työtehtävien yksipuolinen heikentäminen
• häirintä tai syrjintä
• työturvallisuuteen liittyvät kysymykset
• työpaikan ilmapiiriin liittyvät ongelmat
• esihenkilön tai kollegan epäasiallinen käyttäytyminen tai kohtelu.
Terveystalo kannustaa kaikkia työntekijöitään ja ammatinharjoittajiaan
ilmoittamaan viipymättä mahdollisista väärinkäytöksistä. Terveystalo-
konsernin eettisissä ohjeissa korostetaan, että eettisten ohjeiden vastaisesta
toiminnasta tai sellaisen epäilystä on tärkeää ilmoittaa ja kuvataan
käytettävissä olevat ilmoitusmekanismit. Ilmoitusmekanismit on viestitty
selkeästi myös Terveystalon intrasivustolla. Terveystalossa on myös käytössä
kaikille suunnattu verkkokoulutus eettisistä ohjeista, jotka sisältävät
ohjeet väärinkäytösten esiin nostamiseksi ja ilmoittamiseksi. Verkkokurssi
on pakollinen kaikille Terveystalon työntekijöille ja sen tavoitteena on
parantaa ymmärrystä keskeisistä vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä
teemoista ja myös mekanismeista väärinkäytöksistä ilmoittamiseen. Kaikki
74
epäillyt väärinkäytökset tai rikkomukset tutkitaan asianmukaisesti ja
luottamuksellisesti. Ilmoituksista ja päätökseen saatetuista tutkinnoista
mahdollisesti esiin nousseet havainnot otetaan huomioon Terveystalo-
konsernin prosessien kehittämisessä. Prosesseista kielteisten vaikutusten
korjaamiseksi sekä kanavista huolenaiheiden esiin tuomiseksi on kerrottu
tarkemmin osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen.
Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan
kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja
toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten
riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien
hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus
S1-4
Terveystalon osaajastrategian tavoitteena on varmistaa
ammattilaisten sitoutuminen
Terveystalon yhtenä strategisena tavoitteena on olla toimialansa
paras ja vetovoimaisin työntekopaikka kaikille ammattilaisille. Tämän
tavoitteen saavuttamiseksi on laadittu Terveystalon henkilöstöstrategia,
osaajastrategia, jolla pyritään erilaisin toimenpitein sekä jatkuvan
kehittämisen avulla varmistamaan ammattilaisten sitoutuminen,
työtyytyväisyys ja tuottavuus.
Tärkeimpiä strategisia toimia strategiakaudella 2025–2026 ovat:
• ammattilaisten käyttämän digitaalisen työympäristön
käyttäjäkokemuksen kehittäminen
• resurssienhallinta- ja työvuorosuunnittelutyökalujen kehittäminen
• palkitsemismallien uudistaminen
• johtamisen ja esihenkilötyön kehittäminen
• laajennettu koulutustarjonta.
Terveystalo mittaa osaajastrategiansa onnistumista muun muassa
ammattilaisten sitoutumista mittaavan indeksin, sairauspoissaolojen
ja henkilöstön lähtövaihtuvuuden avulla. Seuraavissa kappaleissa
kuvatut toimenpiteet ovat osa Terveystalon osaajastrategiaa ja jatkuvaa
kehittämistä omaan työvoimaan kohdistuvien vaikutusten suhteen sekä
samalla toimenpiteitä omaan työvoimaan liittyvien riskien hallitsemiseksi
ja mahdollisuuksien edistämiseksi. Toimenpiteet ovat osa normaalia
liiketoiminnan kehittämistä ja rahoitetaan osana Terveystalon normaalia
budjetointia ja investointisuunnittelua.
Terveyttä ja turvallisuutta koskevat toimenpiteet
Työturvallisuuden kehittäminen Terveystalossa keskittyy työolosuhteista
johtuvien terveysvaarojen ja -haittojen tunnistamiseen, ehkäisemiseen ja
torjumiseen sekä työntekijöiden turvallisuuden, työkyvyn ja terveyden
suojelemiseen ja edistämiseen.
Terveystalon Suomen toiminnoissa työturvallisuuden kehittämiseksi
laaditaan vuosittainen toimintasuunnitelma. Vuonna 2025 toteutettiin
muun muassa seuraavat toimenpiteet:
• uusien toimitila- ja turvallisuusasiantuntijoiden perehdyttämistä ja
tehtävien haltuun ottamista jatkettiin ja tuettiin kohti itsenäisempää roolia
• laadittiin merkittävä määrä uusia ohjeita henkilöstölle mahdollisten
uhka- ja väkivaltatilanteiden ennaltaehkäisyyn, kyseisissä tilanteissa
toimimiseen sekä tilanteiden jälkihoitoon
• tarkennettiin esihenkilöille heidän vastuutaan työturvallisuudessa
päivittämällä muun muassa esihenkilöakatemian koulutusmateriaaleja
• työsuojeluvaltuutetut kehittivät omien edustamiensa alueiden
työturvallisuutta yhdessä sovittujen ja suunniteltujen projektien avulla
• työsuojelun vuosikellon mukaisesti järjestettiin työsuojeluhenkilöstön
yhteinen koulutuspäivä keväällä 2025
Työtehtävien vaarojenarvioinnin vuosikellon mukaisesti vuonna 2025
keskityttiin ammattiryhmien aikaisemmin tunnistettujen vaarojen
analysoimiseen sekä arvioitiin aikaisemmin tunnistettujen vaarojen
aiheuttamien riskien suuruudennykytila.
Kaikki Terveystalossa tapahtuneet työ- ja työmatkatapaturmat
raportoidaan ja tutkitaan. Näiden lisäksi kirjataan aktiivisesti henkilöstöön
kohdistuvia vaaratapahtumia, joita seurataan ja joiden avulla toimintaa
kehitetään turvallisemmaksi. Työturvallisuuden kehittämisen kannalta on
tärkeää tunnistaa työympäristössä ilmenevät vaarat ja vaaratapahtumat,
ja raportoida niistä eteenpäin. Suomen työturvallisuuslain mukaan
työntekijän on ilmoitettava havaitsemistaan työturvallisuuspuutteista
työnantajalle viipymättä. Terveystalossa kirjataan vuosittain noin 1 500
kappaletta henkilöstöön kohdistunutta vaaratapahtumaa, joista vain
pieni määrä aiheuttaa työtapaturman. Terveystalossa ei ole tapahtunut
kuolemaan tai vakavaan vammautumiseen johtanutta työ- tai
työmatkatapaturmaa vuosiin.
Lakisääteisten työterveyspalvelujen lisäksi Terveystalo tarjoaa
työntekijöilleen Suomessa laajasti perusterveydenhuollon,
erikoissairaanhoidon ja hyvinvoinnin palveluita, kuten mielen
hyvinvointia tukevat digipalvelut Mielen chatin ja Mielen sparrin. Mielen
chat ja Mielen sparri ovat matalan kynnyksen palveluja, jotka toteutetaan
Terveystalo-sovelluksen avulla etäpalveluina. Myös lyhytpsykoterapia
on osa työterveyspalveluja. Työkykyyn ja -terveyteen liittyviin haasteisiin
pyritään hakemaan ratkaisuja varhaisessa vaiheessa yhteistyössä
työterveyden kanssa.
Työpaikan turvallisuutta ja työolosuhteita seuraa ja valvoo myös
työsuojeluvaltuutettu. Hän on perehtynyt työsuojeluun ja siihen liittyviin
lakeihin ja määräyksiin. Työsuojeluvaltuutettu edustaa alueensa koko
henkilöstöä järjestäytymistaustasta riippumatta. Työsuojeluvaltuutettu
osallistuu työsuojelun toimintaohjelman laatimiseen, vuosittaiseen
työsuojelun toimintasuunnitelman tekemiseen, työtehtävien
vaarojenarviointeihin, työpaikkakäynteihin sekä työsuojelutarkastuksiin.
Työsuojeluhenkilöstöllä on yhteisesti sovitut kokouskäytännöt sekä
tehtävään tarvittavat koulutusmahdollisuudet. Konsernitasoisessa
työsuojelun toimintasuunnitelmassa kuvataan suunnitellut toimenpiteet
työsuojelutyön kehittämiseksi. Toimintasuunnitelma päivitetään
vuosittain yhdessä työsuojeluhenkilöstön kanssa ja sen toteutumista
seurataan konsernin työsuojelun kvartaalipalavereissa. Vuoden 2025
työsuojelun toimintasuunnitelmassa toimenpiteiksi oli kirjattu muun
muassa työtehtävien vaarojenarviointien toteutuminen vuosikellon
mukaisesti, toimitila- ja turvallisuusasiantuntijoiden roolin haltuun
ottaminen sekä työsuojelutoiminnan toteutuminen vuosikellon
75
mukaisesti huomioiden muun muassa kokoukset, koulutukset ja uuden
työsuojelukauden vaalit.
Vuoden 2025 aikana Terveystalon tietoon ei tullut epäiltyjä tai todellisia
vakavia syrjintä, häirintä tai ihmisoikeusloukkauksia tai -tapauksia, jotka
olisivat kohdistuneet Terveystalon omaan henkilöstöön.
Työterveyden toimintaa ohjaava toimintasuunnitelma päivitetään
vuosittain ja se on henkilöstön nähtävillä yhtiön intranetissä. Työntekijöiden
terveyteen ja työhyvinvointiin liittyvä neuvonta ja ohjaus, työhön liittyvien
terveydellisten riskien kartoittaminen ja sairauksien ennaltaehkäisy
ja hoito kuuluvat normaaliin yhteistyöhön työterveyshuollon ja
vakuutusyhtiökumppaneiden kanssa. Vakavien sairauksien hoidossa
toimitaan yhteistyössä perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon
kanssa. Vuoden 2025 työterveyden toimintasuunnitelmassa
pääpaino oli alueellisen koordinoivan tiimimallin jalkauttamisessa,
terveystarkastussisältöjen ja altisteiden tarkemmassa kirjaamisessa,
työkykyvalmentajan aktiivisemmassa hyödyntämisessä työkykyprosessissa
ja altisteiden tarkempi huomioiminen lisääntymisterveyden osalta.
Vuonna 2025 lanseeratun Mielityössä-kampanjan mukaisesti panostettiin
omalle henkilöstölle suunnattujen työssä jaksamista tukevien toimien
jalkauttamiseen sekä mielenterveysperusteisten poissaolojen tarkempaan
seurantaan ja analysoimiseen.
Koulutusta ja taitojen kehittämistä koskevat toimenpiteet
Terveystalo kehittää aktiivisesti henkilöstönsä osaamista ja tukee
ammatillista kasvua. Työsuhteiselle henkilöstölle on tarjolla monipuolista
koulutusta eri osa-alueilla. Myös ammatinharjoittajilla on mahdollisuuksia
kouluttautua ja kehittää osaamistaan Terveystalossa.
Vuosittain toteutettava talotasoinen koulutussuunnittelu varmistaa,
että Terveystalossa koulutustarpeet ennakoidaan ja koulutukset vastaavat
liiketoiminnan osaamistarpeisiin. Koulutussuunnitelma käydään läpi
henkilöstöfoorumilla osana työyhteisön kehittämissuunnitelmaa.
Terveystalossa tehdään työntekijöille myös henkilökohtaisia
koulutuspolkuja, joilla pyritään lisäämään kouluttautumisen
suunnitelmallisuutta. Henkilökohtainen koulutuspolku on yksilötasolle
viety koulutussuunnitelma, jonka avulla työntekijä ja esihenkilö yhdessä
sopivat kouluttautumisesta seuraavalle noin 6–12 kuukauden ajanjaksolle.
Koulutuksista keskustellaan yksilötasolla myös osana kehityskeskusteluita.
Vuonna 2025 koulutuksia järjestettiin Terveystalossa keskimäärin 11,6
(13,4) tuntia työsuhteista työntekijää kohden. Koulutusten toteutumista
ja määrää on mahdollista seurata raportointijärjestelmästä, minkä
lisäksi aiemman vuoden toteutuneita koulutusmääriä sekä seuraavalle
vuodelle suunniteltuja koulutusmääriä tarkastellaan vuosittaisen
koulutussuunnitteluprosessin yhteydessä. Vuonna 2025 merkittäviä
koulutuspanostuksia tehtiin esimerkiksi esihenkilötyön ja johtamisen
kehittämiseen, eri ammattiryhmien ammatillisen osaamisen syventämiseen,
ja digitaalisten työkalujen, kuten tekoälyn käytön vahvistamiseen.
Laadukas esihenkilötyö ja johtaminen ovat Terveystalon vahvuuksia,
joiden kehittämiseen panostettiin merkittävästi myös vuonna 2025.
Kaikilla esihenkilöillä oli mahdollisuus kouluttautua muun muassa
palautekulttuuriin, palkitsemiseen ja mielen hyvinvoinnin johtamiseen
liittyen. Terveystalo kouluttaa vuosittain kymmeniä uusia esihenkilöitä oman
perehdytysohjelman, uusien esihenkilöiden Akatemian avulla. Esihenkilöitä
tuetaan myös esimerkiksi säännöllisin esihenkilöinfoin ja -kirjein. Vuonna
2025 noin 200 terveystalolaista osallistui johtamisen kehittämisen
ohjelmaan, jossa vahvistettiin muun muassa terveystalolaista yhteistä
johtamisen tapaa ja yhteistyötä yli yksikkörajojen sekä mahdollistettiin
johtajille henkilökohtaista osaamisen kehittämistä ja kasvua.
Ammatillista osaamista koulutettiin satojen koulutustapahtumien ja
kymmenien erilaisten verkkokurssien avulla. Näiden lisäksi osaamista
kehitettiin esimerkiksi ammattiryhmien omilla koulutuspäivillä, kuten
lääkäripäivillä, työterveyshoitajapäivillä, kuvantamisen päivillä ja mielen
ammattilaisten yhteisillä koulutuspäivillä. Lääkäreitä koulutettiin
esimerkiksi säännöllisin, noin 2–3 kertaa kuukaudessa järjestettävin
Tiedosta taidoksi -koulutuksin, joissa teemoina olivat muun muassa
vaihdevuosiin liittyvien oireiden hoito ja lihavuuden hoito. Vuonna
2025 Terveystalossa panostettiin myös vahvasti ammattilaisten
osaamiseen 65 vuotta täyttäneiden valinnanvapauskokeiluun ja
hoitoon liittyen. Erikoisalojen koulutusmahdollisuuksia kehitettiin
esimerkiksi silmätautien ja gynekologian erikoisalojen tarjontaa
kasvattamalla, sekä konseptoimalla vuodelle 2026 useille erikoisaloille
säännöllisiä koulutuksia. Terveystalossa tarjottiin myös monipuolisia
erikoistumismahdollisuuksia, erityisesti työterveydessä. Työterveyden
Polku -erikoistumisohjelma on erikoistumispoluista kattavin ja erikoistua
voi lähes kaikissa Terveystalon työterveyshuollon toimipisteissä Suomessa.
Erikoistumiskoulutus toteutetaan läheisessä yhteistyössä yliopistojen
lääketieteellisten tiedekuntien kanssa. Lisäksi työterveyden erityisosaajiksi
koulutettiin vuonna 2025 yhteensä yli 100 terveystalolaista lääkäriä,
terveydenhoitajaa, fysioterapeuttia ja psykologia 15 opintopisteen
laajuisella työterveyshuoltoon pätevöittävällä opintokokonaisuudella.
Koulutus antaa valmiudet toimia työterveyshuollon ammattihenkilön ja
asiantuntijan tehtävissä.
Vuonna 2025 Terveystalossa vahvistettiin monipuolisesti digitaalisia
taitoja. Tekoälyosaamisen kehittämiseen panostettiin mm. kaikille
suunnatulla verkkokurssilla sekä useilla tekoälyaiheisilla webinaareilla.
Tekoälyosaamista kehitettiin myös monin muin keinoin, kuten syväosaajia
ja johtoa kouluttamalla sekä osaajaverkostoa rakentamalla. Tekoälyn
lisäksi tuettiin sujuvaa digityökalujen käyttöä muun muassa työkalujen
käyttöönottovalmennuksin sekä kaikille terveystalolaisille suunnatulla,
10-osaisella O365-työkalujen koulutussarjalla.
Tehokkaita työskentelytapoja koskevat toimenpiteet
Terveystalo kehittää aktiivisesti teknologisia ratkaisuja, jotka tukevat
terveydenhuollon ammattilaisten työtä, vähentävät kuormitusta ja
mahdollistavat vaikuttavan hoidon. Keskeinen strateginen hanke tällä
alueella on uusi moderni potilastietojärjestelmä Terveystalo Ella, jota
kehitetään yhdessä terveydenhuollon ammattilaisten kanssa. Tavoitteena on
parantaa ammattilaisten työn sujuvuutta ja tuottavuutta sekä digitaalisilla
että fyysisillä vastaanotoilla, vapauttaa aikaa potilaan kohtaamiseen ja
tarjota aidosti älykäs työkalu hoidon suunnitteluun ja toteutukseen.
Uudessa järjestelmässä ammattilainen näkee yhdestä näkymästä potilaan
hoitohistorian, sopimustiedot ja tärkeimmät vastaanottotoiminnot. Tämä
vähentää rutiinitehtäviin kuluvaa aikaa ja parantaa työn hallittavuutta.
Ella tukee myös hoitoprosessien jatkuvuutta Käypä hoito -suosituksiin
perustuvien hoitopolkujen avulla, ja tarjoaa päätöksenteon tueksi älykästä
tukea diagnoosien ja hoitosuositusten tekemiseen. Järjestelmä mukautuu
76
käyttäjän tarpeisiin ja automatisoi toistuvia tehtäviä, mikä tekee työstä
tehokkaampaa ja mielekkäämpää. Ellan kehitys etenee vaiheittain, ja
ensimmäinen versio otettiin käyttöön 400 yleis- ja työterveyslääkärille sekä
vastaavien lääkäreiden pilottiryhmälle syksyllä 2025. Ensimmäiset käyttäjät
osallistuvat Ellan jatkokehittämiseen ja antavat arvokasta palautetta, jotta
Ellan toiminnallisuuksia voidaan parantaa ennen laajempaa käyttöönottoa.
Ammattilaisten työn kehittämistä tukee myös laaja työterveyden
kehitysohjelma vuosille 2025–2027. Ohjelman tavoitteena on vahvistaa
Terveystalon asemaa työterveyspalvelujen markkinajohtajana ja kehittää
työterveyden toimintamalleja, työkaluja ja osaamista. Ohjelmassa
uudistetaan muun muassa palvelumallia, tuoteportfoliota ja digitaalisia
ratkaisuja, jotka sujuvoittavat ammattilaisten työtä ja tukevat työterveyden
ydinprosesseja. Ensimmäinen konkreettinen kehitysaskel oli uudistettu
työpaikkaselvitystyökalu, joka otettiin käyttöön loppuvuodesta 2025.
Ohjelmaan kuuluu myös osaajatiimimalli, joka selkeyttää ammattilaisten
rooleja ja vahvistaa moniammatillista yhteistyötä. Pilottialueilla Lapissa
ja Lounais-Suomessa tiimit aloittivat toimintansa syksyllä 2025, ja
tavoitteena on laajentaa malli koko Terveystalon alueelle vuoden 2026
ensimmäisen puoliskon aikana. Tiimimalli rakentuu yhteisen asiakassalkun
ympärille, mikä parantaa työn suunnitelmallisuutta ja asiakaslähtöisyyttä.
Ohjelman digikehityksen osalta Terveystalo investoi tulevina vuosina
työterveyskumppanuutta tukeviin ja yrityspäättäjille arvoa luoviin
digitaalisiin ratkaisuihin. Ohjelma tukee myös MedHelpin tekoälypohjaisen
alustan käyttöönottoa, joka yhdistää Terveystalon työterveyden ratkaisut
yhteen järjestelmään ja tukee ammattilaisten työtä entistä älykkäämmin
ja tehokkaammin.
Terveystalo hyödyntää tekoälyä myös muissa ammattilaisten työn
tukemisen ratkaisuissa ja on julkaissut eri ammattiryhmien käyttöön
mm. tekoälyavusteisia työkaluja. Näistä esimerkkeinä tekoälyavusteiset
hakutyökalut; Nero asiakaspalvelun tueksi ja Voltti työterveyshoitajien
käyttöön. Nero hakee tietoa useista sisäisistä ja ulkoisista lähteistä,
kuten ohjekirjastoista ja verkkosivuilta, ja nopeuttaa asiakaspalvelijoiden
tiedonhakua merkittävästi. Voltti puolestaan tukee työterveyshoitajia
vastaanottotilanteissa, auttaen löytämään ajantasaiset ohjeet ja
tiedot nopeasti. Molemmat työkalut on kehitetty tiiviissä yhteistyössä
käyttäjien kanssa, ja niiden käyttöönotto on saanut positiivista
palautetta pilottiryhmiltä.
Lisäksi tekoälyä hyödynnetään potilaskertomusten kirjaamisessa ja
palautteen käsittelyssä. Chat-vastaanotoilla tekoälyavusteinen kirjaaminen
nopeuttaa dokumentointia ja vähentää kognitiivista kuormitusta.
Tekoälypohjainen palautesuodatin puolestaan seuloo asiakaspalautteet
loukkaavan sisällön varalta, mahdollistaen turvallisen ja rakentavan
palautteen hyödyntämisen ammatillisen kehittymisen tukena.
Terveystalo panostaa tekoälyyn ja teknologiaan myös osaamisen
kehittämisen näkökulmasta. Henkilöstölle järjestetään tekoälyyn liittyviä
koulutuksia, joissa käydään läpi teknologian perusteet, käyttösäännöt ja
sovellukset. Kaikki tekoälytyökalut noudattavat Terveystalon tekoälyn
eettisiä periaatteita (kuvattu tarkemmin osiossa S4 – Kuluttajat ja
loppukäyttäjät), jotka korostavat ihmiskeskeisyyttä, turvallisuutta,
läpinäkyvyyttä ja yksityisyyden suojaa.
Tekoälyratkaisut, älykkäät työkalut ja strategiset kehitysohjelmat tukevat
Terveystalon tavoitetta olla paras työntekopaikka terveydenhuollon
ammattilaisille – ne lisäävät työn sujuvuutta, tukevat osaamisen
kehittämistä ja vahvistavat ammattilaisten roolia vaikuttavan
hoidon tuottajina.
Palkitsemista koskevat toimenpiteet
Terveystalon työsuhteisista työntekijöistä Suomessa 63 prosenttia kuuluu
työehtosopimusten piiriin, jotka raamittavat palkitsemisen kehittymistä.
Vuonna 2025 yksityisen terveyspalvelualan työehtosopimuksen (TPTES)
palkkaratkaisu koostui yleiskorotuksesta. Yksityisen sosiaalipalvelualan
työehtosopimuksen (YSOSTES) palkkaratkaisuun kuului yleiskorotusten
lisäksi paikallinen erä. Terveystalossa paikallinen erä toteutettiin
korottamalla palkkatason perusteella valittujen ammattiryhmien
tehtäväkohtaista palkkaa sekä luomalla saatavuuslisät ammattiryhmille ja
alueille, joilla on eniten henkilöstön saatavuushaasteita.
Ylempien toimihenkilöiden ja johtajien palkankorotuksia
ohjaavat vuosittaiset henkilökohtaiseen suoriutumiseen ja
palkkatasoon perustuvat palkantarkistukset, jotka toteutetaan osana
keskitettyä palkantarkastusprosessia.
Terveystalossa henkilöstö- ja työsuhde-edut ovat tärkeä osa
kokonaispalkitsemista. Terveystalo tarjoaa työsuhteiselle henkilöstölleen
mm. kattavan työterveyshuollon, työsuhdepyöräedun, lounasedun sekä
liikunta-, kulttuuri- ja hyvinvointiedun.
Terveystalossa työskentelee työsuhteisten lisäksi merkittävä määrä
ammatinharjoittajia. Vuoden 2025 aikana ammatinharjoittajien
palkkiomalleissa tehtiin ainoastaan maltillisia muutoksia, joilla
pyrittiin vastaamaan paremmin asiakassegmenttikohtaisiin
kustannusrakenteiden muutoksiin.
Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten
vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten
edistämiseen sekä olennaisten riskien ja
mahdollisuuksien hallintaan
S1-5
Terveystalo on asettanut kaksi tavoitetta omaan työvoimaan
liittyvien vaikutusten ja riskien hallitsemiseksi sekä mahdollisuuksien
edistämiseksi: ammattilaisten sitoutuneisuuden vahvistaminen ja
henkilöstön sairauspoissaolojen säilyttäminen matalalla tasolla. Nämä
tavoitteet sisältävät kaikki edellä kuvatut kestävyysaiheet ja mittaavat
Terveystalon onnistumista omaan työvoimaan liittyvien toimenpiteiden
tuloksellisuudessa. Tavoitteet on määritelty Terveystalon henkilöstöjohtajan
ja vastuullisuusjohtajan toimesta ja hyväksytty Terveystalon johtoryhmässä
ja hallituksessa. Samoja tavoitteita seurataan myös osana johdolle tehtävää
raportointia, ja mittareiden tulosten pohjalta pyritään kehittämään ja
parantamaan toimintaa. Henkilöstö laajemmin tai sen edustajat eivät
ole olleet mukana kestävyysraportissa raportoitavien tavoitteiden
asettamisprosessissa. Omaan työvoimaan liittyviä mittareita ei ole erikseen
varmennettu muun ulkopuolisen varmentajan kuin KPMG:n toimesta.
77
Ammattilaisten sitoutuneisuusindeksi
Terveystalon tavoitteena on olla toimialansa paras ja
vetovoimaisin työntekopaikka kaikille ammattilaisille.
Osaajatutkimus on yksi Terveystalon tärkeimmistä
osaajakokemuksen, osaajien sitoutuneisuuden,
sisäisten toimintatapojen ja esihenkilötyön
kehittämisen työkaluista. Osaajatutkimuksen tuloksia
käsitellään johtoryhmissä, tiimeissä ja esimerkiksi
henkilöstöfoorumilla. Tulosten pohjalta luodaan
organisaatio-, ammattiryhmä- ja tiimitasoisia
kehittämissuunnitelmia ja -toimia. Tiiviisti seurattavia
Tavoite Mittari (KPI) Soveltamisala
Tavoite -
taso
Tavoite -
vuosi
Perus -
vuosi 2025 2024
Vahvistaa
ammattilaisten
sitoutuneisuutta
Terveystaloon
Ammattilaisten
sitoutuneisuus-
indeksi
Terveystalon
työsuhteiset
työntekijät ja
ammatinharjoittajat
Vähintään 4 Jatkuva 2024 4,1 4,2
Mittareiden laatimisperiaatteet
Yhteisökohtainen mittari - Ammattilaisten
sitoutuneisuusindeksi
Ammattilaisten sitoutuneisuusindeksissä on
mukana Terveystalossa tehtävästä vuotuisesta
henkilöstökyselystä neljä kysymystä, joiden
tuloksista lasketaan indeksin arvo eli tulosten
keskiarvo. Kysymykset liittyvät esihenkilötyöhön
(Olen tyytyväinen esihenkilöni toimintaan.),
työssä onnistumisen edellytyksiin (Minulla on
mahdollisuus onnistua työssäni.), työyhteisöihin
(Meillä on työyhteisössämme hyvä yhteishenki.)
ja sitoutumiseen (Haluan työskennellä jatkossakin
Terveystalossa.). Indeksin asteikko on 1–5.
Yhteisökohtainen mittari -
Sairauspoissaoloaste
Sairauspoissaoloaste lasketaan
seuraavasti: sairauspoissaolopäivien määrä
raportointikaudella/työntekijöiden keskimääräinen
määrä * työpäivien määrä raportointikaudella.
Sairauspoissaolot on raportoitu Terveystalon
työsuhteisten työntekijöiden osalta sisältäen
Suomen ja Ruotsin toiminnot. Luku ei sisällä
vaihtelevalla työajalla työskenteleviä työntekijöitä.
Sairauspoissaoloasteen vertailuluvut vuosilta
2024 ja 2023 on korjattu havaitun, Ruotsin dataan
liittyvän, laskentavirheen vuoksi. Aiemmin
raportoidut luvut olivat 2024: 4,0 ja 2023: 4,3.
Poikkeukset tietojen laajuudessa
Edellä raportoiduista mittareista ammattilaisten
sitoutuneisuusindeksi ei sisällä myöskään
vuoden 2025 osalta tietoa Medimar Scandinavia
Ab:sta ja Cityläkarna Mariehamn Ab:sta. Luku
ei sisällä myöskään Turun Silmälaser Oy:tä ja
Silmäsairaala Pilke Oy:tä, jotka on hankittu
31.12.2025. Vuoden 2024 luku ei sisällä Medimar
Scandinavia Ab:ta, eikä vuoden 2024 aikana
hankittuja yhtiöitä Suomessa (SRK Group Oy,
Suomen Radiologikeskus Oy, iRad Oy, Kajaanin
Radiologikeskus Oy ja Cityläkarna Mariehamn Ab).
Sairauspoissaolojen osalta vuoden 2025 luku
ei sisällä Turun Silmälaser Oy:tä ja Silmäsairaala
Pilke Oy:tä. Vuoden 2024 luvuissa ei ole mukana
Medimar Scandinavia Ab:tä eikä vuoden 2024
aikana hankittuja yhtiöitä Suomessa (SRK Group
Oy, Suomen Radiologikeskus Oy, iRad Oy,Kajaanin
Radiologikeskus Oy ja Cityläkarna Mariehamn Ab),
mutta vuoden 2025 luvuissa ne ovat mukana.
Seuraavilla sivuilla raportoitavat tämän
standardin mukaiset luvut eivät sisällä Turun
Silmäasema Oy:tä ja Silmäsairaala Pilke Oy:tä.
Vuoden 2025 terveyttä ja turvallisuutta koskevat
luvut (S-14) eivät sisällä Medimar Scandinavia
Ab:ta ja Cityläkarna Mariehamn Ab:ta. Vuoden
2024 koulutusta ja taitojen kehittämistä koskevat
luvut (S-13) sekä terveyttä ja turvallisuutta
koskevat luvut (S-14) eivät sisällä Medimar
Scandinavia Ab:ta. Mitkään edellä raportoitavat
Vuoden 2024 luvut eivät sisällä vuoden 2024
aikana hankittuja yhtiöitä Suomessa (SRK Group
Oy, Suomen Radiologikeskus Oy, iRad Oy, Kajaanin
Radiologikeskus Oy ja Cityläkarna Mariehamn Ab).
aihealueita ovat esimerkiksi tyytyväisyys
esihenkilötyöhön, työyhteisöön ja onnistumisen
mahdollisuuksiin omassa työssä.
Ammattilaisten sitoutuneisuusindeksiä mitataan
osana Terveystalon osaajatutkimusta. Tavoitteena on,
että indeksin arvo on vuosittain vähintään 4 (asteikolla
1–5). Osaajatutkimus on Suomessa suunnattu sekä
työsuhteisille työntekijöille että ammatinharjoittajille
ja Ruotsissa työsuhteisille työntekijöille. Vuonna 2025
indeksin arvo oli 4,1 (4,2).
Sairauspoissaolot
Terveystalon tavoitteena on säilyttää henkilöstönsä
sairauspoissaolot matalalla tasolla eli sairauspoissaoloaste
alle neljän prosentin. Sairauspoissaolojen seuranta ja
niiden vähentäminen edistävät yrityksen toimintakykyä
ja kannattavuutta. Matala sairauspoissaoloaste kertoo
yleensä terveestä ja hyvinvoivasta työyhteisöstä, jossa
työntekijät kokevat voivansa hyvin ja pystyvät tekemään
työtään tehokkaasti. Terveystalon työterveydessä
panostetaan henkilöstön työkyvyn ylläpitoon
ja sairaudenhoitoon, mikä auttaa vähentämään
poissaoloja ja tukee työntekijöiden jaksamista. Lisäksi
ennaltaehkäisevät toimenpiteet, kuten ergonomian
parantaminen ja työssä jaksamisen tukeminen, auttavat
vähentämään pitkiä sairauspoissaoloja ja ehkäisemään
työkykyongelmia. Henkilöstön sairauspoissaoloaste oli
vuonna 2025 4,1 (3,8) prosenttia.
Tavoite Mittari (KPI) Soveltamisala
Tavoite -
taso
Tavoite -
vuosi
Perus -
vuosi 2025 2024 2023
Säilyttää
sairaus -
poissaolot
matalalla tasolla
Sairaus-
poissaolo aste,
%
Terveystalon
työsuhteiset
työntekijät
Enintään 4 2026 2023 4,1 3,8 4,1
78
Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet
S1-6
Työsuhteisen henkilöstön määrä sukupuolen mukaan
Sukupuoli 2025 2024
Miehet 1 581 1 736
Naiset 6 775 7 417
Työsuhteiset työntekijät yhteensä 8 356 9 153
Työsuhteisten työntekijöiden määrä maissa,
joissa on vähintään 50 työntekijää
Maa 2025 2024
Suomi 7 691 8 383
Ruotsi 665 770
Työsuhteisten työntekijöiden vaihtuvuus ja
lähteneet työsuhteiset työntekijät
2025 2024
Työsuhteisten työntekijöiden vaihtuvuus, % 30 % 31 %
Yrityksestä lähteneet työsuhteiset työntekijät,
kokonaismäärä 2 616 2959
Työsuhteisten työntekijöiden määrä sopimustyypeittäin sukupuolen mukaan
2025 2024
Naiset Miehet Yhteensä Naiset Miehet Yhteensä
Työsuhteisten työntekijöiden henkilömäärä 6 775 1 581 8 356 7 417 1 736 9 153
Vakinaisten työsuhteisten työntekijöiden henkilömäärä 5 594 1 314 6 908 6 005 1 454 7 459
Määräaikaisten työsuhteisten työntekijöiden henkilömäärä 269 89 358 358 95 453
Vaihtelevalla työajalla työskentelevien työsuhteisten työntekijöiden henkilömäärä 947 199 1 146 1 167 221 1 388
Työsuhteisten työntekijöiden määrä maittain ja sopimustyypeittäin
2025 2024
Suomi Ruotsi Yhteensä Suomi Ruotsi Yhteensä
Työsuhteisten työntekijöiden henkilömäärä 7 691 665 8 356 8 383 770 9 153
Vakinaisten työsuhteisten työntekijöiden henkilömäärä 6 304 604 6 908 6 748 711 7 459
Määräaikaisten työsuhteisten työntekijöiden henkilömäärä 340 18 358 394 59 453
Vaihtelevalla työajalla työskentelevien työsuhteisten työntekijöiden henkilömäärä 1 103 43 1 146 1 320 68 1 388
79
Mittareiden laatimisperiaatteet
S1-6
Työsuhteisen henkilöstön määrät on raportoitu henkilömäärinä
raportointikauden lopussa, ei kokoaikavastaavana. Luvut sisältävät myös
ei-aktiiviset työntekijät, kuten raportointikauden lopussa opintovapaalla
tai perhevapaalla olevat henkilöt.
Henkilöstö on jaettu sukupuolittain ainoastaan naisiin ja miehiin,
sillä tietoa sukupuolesta ei erikseen kerätä, vaan se muodostuu
henkilöstöjärjestelmässä henkilötunnuksen perusteella. Näin ei
ole syntynyt ryhmää ”muut”. Lukumäärät ovat henkilömääriä
raportointikauden lopussa.
Henkilöstön jaottelussa maittain Ruotsin työsuhteisten työntekijöiden
määrä on päätetty raportoida erikseen (vaikka se on alle 10 prosenttia
työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärästä), koska sen arvioidaan
olevan olennainen tieto. Lukumäärä on ilmoitettu henkilömääränä
raportointikauden lopussa.
Työsuhteisten työntekijöiden määrässä sopimustyypeittäin
on raportoitu kaikki työsuhteiset työntekijät. Vaihtelevalla
työajalla työskenteleviin työntekijöihin lukeutuvat tuntipalkkaiset
työntekijät ja runkosopimuksella työskentelevät työntekijät.
Kaikkien sopimustyyppien työntekijät on ilmoitettu henkilömääränä
raportointikauden lopussa. Eri sopimustyyppien henkilömäärien summa
ei vastaa työsuhteisten työntekijöiden kokonaishenkilömäärää, sillä osa
työntekijöistä työskentelee usealla eri sopimuksella. Yksi henkilö voi
työskennellä esimerkiksi tuntipalkkaisena yhdessä konsernin yrityksessä
ja vakituisessa osa-aikaisessa työsuhteessa toisessa. Tässä tapauksessa
yksittäinen henkilö lasketaan osaksi sekä vaihtelevaa työaikaa tekeviä
työntekijöitä että vakituisia työntekijöitä.
Työntekijöiden vaihtuvuudessa ja lähteneiden määrässä ovat mukana
kaikki työsuhteiset työntekijät. Vaihtuvuudessa ja lähteneiden määrässä
on huomioitu kaikki työsuhteen päättymisen syyt, lukuun ottamatta
siirtymistä konsernin yhtiöstä toiseen. Vaihtuvuus on laskettu jakamalla
lähteneiden työsuhteisten työntekijöiden määrä raportointikaudella
työsuhteisten keskivahvuudella. Työsuhteisen henkilöstön keskivahvuus
on laskettu jakamalla kuukausien viimeisten päivien henkilömäärien
summa kahdellatoista. Siirtymäsäännöksen nojalla kokoaikaisten
työsuhteisten ja osa-aikaisten työsuhteisten työntekijöiden
määriä ei ilmoiteta.
S1-7
Omaan työvoimaan kuuluvissa muissa kuin työsuhteisissa työntekijöissä
on raportoitu raportointikauden lopun henkilömäärä. Kaikki muut
kuin työsuhteiset työntekijät eivät työskentele kokoaikaisesti,
vaan voivat tehdä esimerkiksi osa-aikaista työtä tai yksittäisiä
tunteja. Itsenäiset ammatinharjoittajat sisältävät henkilöitä, jotka
työskentelevät oman yrityksensä kautta Terveystalossa lääkärinä
tai muussa terveydenhuollon tehtävässä. Näiden lisäksi omaan
työvoimaan kuuluviin muihin kuin työsuhteisiin työntekijöihin
kuuluu muun muassa yhtiön kautta työskenteleviä ammattilaisia
sekä alihankkijoita. Myös he toimivat terveydenhuollon tehtävissä.
Lisäksi Terveystalossa on joitakin projektiluontoisemmissa hallinnon
tehtävissä toimivia vuokratyöntekijöitä, jotka eivät ole keskitetyssä
henkilötietojärjestelmässä, ja joita ei ole raportoitu niiden vähäisen
määrän vuoksi.
Yrityksen omaan työvoimaan kuuluvien muiden kuin
työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet
S1-7
Vuoden 2025 lopussa Terveystalon Suomen toiminnoissa työskenteli 5 967
(5 967) muuta kuin työsuhteista työntekijää. Terveystalolla on toimintaa
myös Ruotsissa, missä Terveystalon tytäryhtiö Feelgoodin toiminnoissa
työskenteli 50 (48) muuta kuin työsuhteista työntekijää.
Yrityksen omaan työvoimaan kuuluvien muiden kuin
työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet
Omaan työvoimaan kuuluvat muut
kuin työsuhteiset työntekijät 2025 2024
Itsenäiset ammatinharjoittajat
3 487
3 223
Muut
2 530 2 792
Omaan työvoimaan kuuluvat muut kuin työsuhteiset
työntekijät yhteensä 6 017 6 015
80
Monimuotoisuuden mittarit
S1-9
Sukupuolijakauma ylimmässä johdossa
Sukupuoli 2025 2024
Miehet ylimmässä johdossa, lkm 6 6
Miehet ylimmässä johdossa, % 67 % 67 %
Naiset ylimmässä johdossa, lkm 3 3
Naiset ylimmässä johdossa, % 33 % 33 %
Työsuhteisten työntekijöiden ikäjakauma
Ikäjakauma 2025 2024
Alle 30–vuotiaat, % 12 % 13 %
30–50-vuotiaat, % 57 % 56 %
Yli 50-vuotiaat, % 31 % 31 %
Koulutusta ja taitojen kehittämistä koskevat mittarit
S-13
Työntekijöiden osuus, jotka
osallistuivat säännöllisiin tulos- ja
urakehitysarviointeihin, % 2025 2024
Työsuhteiset työntekijät 63 % 57 %
Miehet 46 % 38 %
Naiset 67 % 62 %
Koulutustuntien keskimääräinen lukumäärä 2025 2024
Työsuhteiset työntekijät 11,6 13,4
Miehet 6,5 7,0
Naiset 12,8 14,9
Mittareiden laatimisperiaatteet
S1-9
Ylimpään johtoon kuuluvat yhtiön toimitusjohtaja ja konsernin
johtoryhmän jäsenet, jotka raportoivat toimitusjohtajalle.
Työsuhteisten työntekijöiden ikäjakaumassa on huomioitu
työsuhteiset työntekijät ja heidän ikänsä raportointikauden
lopussa. Prosenttiosuudet on laskettu jakamalla tietyn ikäryhmän
edustajien henkilömäärä kokonaishenkilömäärällä. Lukumäärät
ovat henkilömääriä raportointikauden lopussa. Vuoden 2024
ikäjakauman vertailuluvut on korjattu havaitun virheen vuoksi.
Aiemmin 50-vuotiaat sisältyivät yli 50-vuotiaiden ryhmään, mutta
heidät on nyt siirretty 30–50-vuotiaiden ryhmään. Aiemmin
raportoidut luvut olivat: 30–50-vuotiaat 54 % ja yli 50-vuotiaat 33 %.
Mittareiden laatimisperiaatteet
S-13
Terveystalossa kokoaikaisten, työsuhteisten työntekijöiden kanssa
käydään vuosittaiset kehityskeskustelut, joilla tuetaan tavoitteellista ja
motivoitunutta työntekoa. Myös monien osa-aikaisten työntekijöiden
kanssa keskustelu käydään, mutta esimerkiksi tuntityöntekijöiden
osalta virallinen, henkilöstöjärjestelmään dokumentoitu keskustelu
ei ole pakollinen. Käydyksi kehityskeskusteluksi katsotaan vain
sellainen kehityskeskustelu, josta on täytetty lomake keskitettyyn
henkilöstöjärjestelmään, ja siten raportoitu luku on todennäköisesti
todellista kehityskeskusteluiden määrää matalampi. Esihenkilöillä
on vastuu kehityskeskusteluiden käymisestä, minkä lisäksi käytyjen
keskusteluiden toteutumista ja määrää voidaan seurata reaaliaikaisesti
raportointijärjestelmästä.
Käytyjen kehityskeskusteluiden osalta huomioidaan käydyt
kehityskeskustelut niiden henkilöiden osalta, joiden työsuhde oli
voimassa raportointikauden lopussa. Työntekijöiden osuus saadaan
jakamalla näiden käytyjen kehityskeskusteluiden määrä sukupuolittain
työsuhteisten työntekijöiden lukumäärän kanssa (S1-6). Ruotsin
osalta laskennassa on käytetty arviota, joka perustuu siihen, että
kehityskeskustelun käyminen on pakollista kaikkien vakituisten
työntekijöiden kanssa.
Työsuhteisten työntekijöiden koulutusmäärät sisältävät myös
esimerkiksi osa-aikaiset työntekijät ja tuntityöntekijät. Kokoaikaisten
työntekijöiden osalta koulutusmäärät ovat keskiarvoa merkittävästi
korkeammat. Koulutustuntimääriin lasketaan mukaan vain
koulutusjärjestelmiin merkityt koulutussuoritukset, ja koska kaikki
koulutustoiminta ei ole ollut koulutusjärjestelmien piirissä vuonna
2024, on todellinen koulutusmäärä myös tästä syystä todennäköisesti
raportoitua korkeampi. Suoritetut koulutustuntimäärät huomioidaan
vain niiden henkilöiden osalta, joiden työsuhde oli voimassa
raportointikauden lopussa. Koulutustuntien keskimääräiset lukumäärät
saadaan jakamalla suoritettujen tuntien määrä sukupuolittain jaoteltuna
henkilöstömäärien kanssa (S1-6). Ruotsin osalta koulutustuntien
laskennassa on käytetty arviota 5 h/hlö, joka on todennäköisesti
pienempi kuin toteutunut luku.
Koulutustuntien keskimääräinen lukumäärä sisältää Terveystalon
työsuhteisen henkilöstön.
81
Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit
S-14
Terveys- ja turvallisuusmittarit 2025 2024
Yrityksen työterveyden ja työturvallisuuden
hallintajärjestelmän piiriin kuuluvan oman työvoiman
osuus, % 100 100
Työperäisistä vammoista ja työperäisistä
terveysongelmista johtuvat kuolemantapaukset, lkm 0 0
Työperäisistä vammoista ja työperäisistä
terveysongelmista johtuvat kuolemantapaukset
koskien yrityksen toimipaikoissa työskenteleviä muita
työntekijöitä, lkm 0 0
Työtapaturmat, lkm 239 299
Tapaturmataajuus (milj. työtuntia kohden) 16,11 19,9
Yrityksen työsuhteisiin työntekijöihin liittyvien
työperäisten terveysongelmien/tapausten lukumäärä 0 0
Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
S-17
Vuoden 2025 aikana Terveystalossa oli kuusi ilmoitettua, mutta ei yhtään
todellista, vakavaa syrjintä-, häirintä- tai ihmisoikeusloukkausta tai -tapausta,
jotka olisivat kohdistuneet Terveystalon omaan henkilöstöön.
Terveystalolla on kattavat prosessit, ohjeet ja kanavat erilaisen
epäasiallisen käyttäytymisen, häirinnän ja syrjintätapausten ilmoittamiseen
sekä koko henkilöstön tiedossa olevat prosessit näiden kanavien kautta
tulleiden tapausten selvittämiseen ja käsittelyyn. Olemassa olevat
kanavat ovat Terveystalon kaikille avoin väärinkäytösten ilmoituskanava,
henkilöstöön kohdistuvien vaaratapahtumien ilmoituskanava sekä häirinnän
ja epäasiallisen käyttäytymisen ilmoitusprosessi.
Mittareiden laatimisperiaatteet
S-14
Yrityksen työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmän piiriin
kuuluvan oman työvoiman osuus prosentteina on yhtä kuin kaikki
Terveystalolle työskentelevät, koska kaikilla työsuhteesta riippumatta on
oikeus turvalliseen työympäristöön.
Työperäisistä vammoista ja työperäisistä terveysongelmista johtuvien
kuolemantapausten lukumäärä sisältää työsuhteisten työntekijöiden
työssä tapahtuneet työ- ja työmatkatapaturmat sekä ammattitaudit,
jotka täyttävät työtapaturma- ja ammattitautilain mukaiset kriteerit.
Ratkaisun kriteerien täyttymisestä tekee tapaturmavakuutusyhtiö.
Kuolemantapausten lukumäärää seurataan tapaturmavakuutusyhtiön
ilmoittamista tilastoista.
Työperäisistä vammoista ja työperäisistä terveysongelmista johtuvien
kuolemantapausten lukumäärä koskien Terveystalon toimipaikoissa
työskenteleviä muiden yritysten työntekijöitä, saadaan Terveystalon
tietoon kyseisen työntekijän työnantajalta.
Työtapaturmien lukumäärä sisältää työsuhteisten työntekijöiden
työssä tapahtuneet työ- ja työmatkatapaturmat, jotka täyttävät
työtapaturma- ja ammattitautilain mukaiset kriteerit työ- ja
työmatkatapaturmille riippumatta siitä, aiheutuuko näistä
sairauspoissaoloa. Ratkaisun kriteerien täyttymisestä tekee
tapaturmavakuutusyhtiö. Työ- ja työmatkatapaturmien lukumäärää
seurataan tapaturmavakuutusyhtiön ilmoittamista tilastoista. Koko
vuoden lopullinen työtapaturmien lukumäärä varmistuu seuraavan
vuoden ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. Tapaturmataajuuden
laskentaan sisältyy työsuhteisten työntekijöiden työssä tapahtuneet työ-
ja työmatkatapaturmat sekä ammattitaudit vakuutusyhtiöiden tilastoista
ja saman henkilöryhmän toteutuneet työtunnit palkkahallinnon
seurannan mukaisesti.
Yhtiön työsuhteisiin työntekijöihin liittyvien työperäisten
terveysongelmien/tapausten lukumäärä eli ammattitautien lukumäärä
sisältää ne tapaukset, jotka täyttävät työtapaturma- ja ammattitautilain
mukaiset kriteerit ammattitaudille. Ratkaisun kriteerien täyttymisestä
tekee tapaturmavakuutusyhtiö. Ammattitautien lukumäärää seurataan
tapaturmavakuutusyhtiön ilmoittamista tilastoista.
Terveystalo on siirtymäsäännöksen nojalla jättänyt pois taulukosta
työperäisiä terveyshaittoja sekä vammojen, onnettomuuksien,
kuolonuhrien ja työperäisten sairauksien vuoksi menetettyjen päivien
lukumäärää koskevat tietopisteet.
Taulukon luvut eivät sisällä itsenäisiä ammatinharjoittajia.
82
Arvoketjun työntekijät
S2
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa
SBM-3
Terveystalo on tunnistanut arvoketjun työntekijöihin liittyviä olennaisia
vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia olennaisuusarvioinnissa, joka
on esitelty ESRS-2 Yleiset tiedot -osion Olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet -kappaleessa. Arvoketjun työntekijöihin liittyvien
vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien analyysi perustui pääosin
Terveystalon vuoden 2024 lopulla tekemään ihmisoikeusvaikutusten
arviointiin. Ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin metodologia perustui
yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin
sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) due diligence
-ohjeistukseen. Analyysin perusteella Terveystalo on tunnistanut arvoketjun
työntekijöihin liittyviä mahdollisia olennaisia ihmisoikeusvaikutuksia,
jotka on kuvattu edellä olevassa taulukossa. Taulukossa kuvatut
Terveystalon toiminnassa tunnistetut laajamittaiset ja systeemiset
ihmisoikeusvaikutukset ovat tyypillisiä terveydenhuoltoalla käytetttyjen
raaka-aineiden toimitusketjussa. Kyse on laajamittaisesta ilmiöstä maissa,
joissa työlainsäädäntö ja ihmisoikeuksien toteutuminen ei ole yhtä hyvällä
tasolla kuin länsimaissa.
Terveystalon liiketoiminta pohjautuu laajaan ja monipuoliseen
toimitusketjuun, joka mahdollistaa laadukkaiden ja vaikuttavien
terveyspalvelujen tuottamisen. Strategian onnistuminen edellyttää
toimitusketjun vakaata toimintaa, joka perustuu muun muassa eettisiin
periaatteisiin ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen.
Toimitusketjun vastuullisuus on keskeinen osa Terveystalon tavoitteita.
Hyvät työolot ja ihmisoikeuksien toteutuminen koko arvoketjussa tukevat
terveyden ja hyvinvoinnin edistämistä yhteiskunnassa. Samalla ne
vahvistavat toimitusketjun häiriönsietokykyä, palvelun ja tuotteiden laatua
sekä läpinäkyvyyttä.
Terveystalo tunnistaa, että toimitusketjuun voi liittyä haasteita,
kuten työturvallisuuteen tai työehtoihin liittyviä puutteita. Näihin
riskeihin varaudutaan ennakoivasti. Avoin yhteistyö kumppanien
kanssa ja jatkuva kehittäminen ovat keskeisiä keinoja vastuullisen
toimitusketjun ylläpitämisessä.
Arvoketjun työntekijöillä tarkoitetaan kaikkia yrityksen arvoketjun alku-
ja loppupään työntekijöitä, joihin Terveystalon toiminta, tuotteet, palvelut
tai liikesuhteet voivat vaikuttaa. Tämä ryhmä on erillinen yhtiön omasta
työvoimasta (S1-Oma työvoima).
Terveystalon toimitusketju koostuu tuhansista tavaran- ja
palveluntoimittajista, jotka kattavat kaiken lääkkeistä ja terveydenhuollon
tarvikkeista kiinteistöpalveluihin ja teknologiaratkaisuihin. Terveystalon
suorat hankinnat painottuvat suomalaisiin ja Pohjoismaissa toimiviin
yrityksiin. Terveystalon toimitusketjussa työskentelee välillisesti kymmeniä
tuhansia ihmisiä maailmanlaajuisesti monenlaisissa tehtävissä esimerkiksi
maailmanlaajuisesti monenlaisissa tehtävissä seuraavien tavara- ja
palveluryhmien parissa:
• Lääkinnällisten laitteiden ja hoitotarvikkeiden valmistus: työntekijät,
jotka valmistavat terveydenhuollossa käytettyjä laitteita ja tarvikkeita,
sekä tuotantoketjun alkupään työntekijät, jotka osallistuvat
raaka-aineiden hankintaan
• Tukipalvelut: paikallisten palveluiden, kuten siivous-, pesula- ja
vartiointipalveluiden, tuotantoon osallistuvat työntekijät
• Teknologia ja ohjelmistot: IT-laitteistojen valmistukseen ja kokoonpanoon
sekä ohjelmistokehitykseen osallistuvat työntekijät
• Rakentaminen ja kunnossapito: uusien toimipaikkojen rakentamiseen ja
olemassa olevien tilojen kunnossapitoon osallistuvat työntekijät
• Lääkkeiden ja lääkevalmisteiden valmistus ja jakelu: työntekijät
lääketeollisuuden tuotannossa ja logistiikassa
Vuonna 2025 toteutettu toimitusketjun ESG-riskiarviointi osoitti, että
vaikka Terveystalon suorat sopimuskumppanit toimivat pääasiassa matalan
ihmisoikeusriskin maissa, merkittävimmät tunnistetut ihmisoikeusriskit
keskittyvät terveydenhuollon alihankintaketjuihin (tarkempi kuvaus
kohdassa S2-4). Osana vuoden 2024 toteutettua ihmisoikeusvaikutusten
arviointia Terveystalo tunnisti toimitusketjustaan haavoittuvia
ihmisryhmiä sekä maantieteellisiä alueita, joissa ihmisoikeusriskit ovat
todennäköisempiä. Haavoittuvassa asemassa ovat etenkin lapset ja nuoret
työntekijät, raaka-ainehankinnan parissa toimivat työntekijät sekä siirtolaiset
valmistavan teollisuuden parissa. Tunnistetut negatiiviset vaikutukset
liittyvät erityisesti terveyteen ja turvallisuuteen sekä mahdolliseen lapsi- ja
pakkotyön käyttöön arvoketjun alkupäässä maissa, joiden lainsäädäntö ja
sen valvonta ovat heikompia. Työntekijöiden demografia, koulutustaso ja
työsuhteen luonne vaihtelevat merkittävästi toimialan ja maantieteellisen
sijainnin mukaan ja näin ollen vaikuttavat työntekijöiden haavoittuvuuteen.
Terveystalo jatkaa työtä näiden riskien kartoittamiseksi ja hallitsemiseksi.
Vuoden 2025 aikana Terveystalon tietoon ei tullut epäiltyjä tai todellisia
vakavia ihmisoikeusloukkauksia tai yksittäistapauksia, jotka olisivat
kohdistuneet arvoketjun työntekijöihin.
83
Olennaiset kestävyysaiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
S2 Arvoketjun työntekijät
Työolot
Terveys ja turvallisuus Mahdollinen kielteinen vaikutus arvoketjun
työntekijöiden fyysiseen terveyteen ja
henkiseen hyvinvointiin, mikäli työterveys- ja
turvallisuuskäytänteet ovat puutteelliset
Terveystalon toimitusketjuun kuuluu noin 4 400 toimittajaa, joista suurin osa toimii Pohjoismaissa. Toimittajien alkuvaiheen
toiminnot, kuten raaka-aineiden hankinta ja valmistus, tapahtuvat kuitenkin osin korkean riskin maissa, joissa työntekijöiden
terveys- ja turvallisuusriskejä esiintyy enemmän. Näkyvyys ja vaikutusmahdollisuudet tier 1 -toimittajien ulkopuolisiin toimijoihin
ovat rajalliset, mutta Terveystalo tekee aktiivisesti yhteistyötä toimittajien kanssa parantaakseen läpinäkyvyyttä ja toimittajien
sitouttamista eettisiin periaatteisiin. Korkeamman riskin hankintakategorioissa toimitusketjun työntekijät voivat kohdata kielteisiä
vaikutuksia, kuten turvattomat työolosuhteet, pitkät työajat, heikot työehdot ja riittämättömät palkat. Näistä olennaisimmiksi on
arvioitu mahdolliset kielteiset vaikutukset liittyen työterveyteen ja -turvallisuuteen. Terveydenhuollon lääkinnälliset laitteet ovat
usein tiukasti säänneltyjä ja auditoituja, mikä osaltaan madaltaa riskejä ja vähentää näihin riskeihin liittyviä kielteisiä vaikutuksia.
Arvoketjun alkupää
Muut työhön liittyvät oikeudet
Pakkotyö, lapsityövoima Mahdollinen kielteinen vaikutus lapsen
kehitykselle, terveydelle ja hyvinvoinnille, mikäli
lapsityötä ei torjuta tehokkaasti toimitusketjussa
Terveystalon toimitusketjuun kuuluu noin 4 400 toimittajaa, joista suurin osa toimii Pohjoismaissa. Toimittajien alkuvaiheen
tuotanto, kuten raaka-aineiden louhinta ja valmistus, tapahtuu kuitenkin osin korkean riskin maissa, joissa esiintyy riskejä
pakkotyöhön ja lapsityövoiman käyttöön liittyen. Näkyvyys ja vaikutusmahdollisuudet tier 1 -toimittajien ulkopuolisiin toimijoihin
ovat rajalliset, mutta Terveystalo tekee aktiivisesti yhteistyötä toimittajien kanssa parantaakseen läpinäkyvyyttä ja toimittajien
sitouttamista eettisiin toimintaperiaatteisiin. Terveydenhuollon tarvikkeet ovat usein tiukasti säänneltyjä ja auditoituja, mikä
osaltaan madaltaa riskejä ja vähentää näihin riskeihin liittyviä kielteisiä vaikutuksia.
Arvoketjun alkupää
Mahdollinen kielteinen vaikutus arvoketjun
työntekijän terveyteen, hyvinvointiin,
turvallisuuteen ja ihmissuhteisiin, mikäli
pakkotyötä ei torjuta tehokkaasti toimitusketjussa
84
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
S2-1
Vuonna 2025 Terveystalo kehitti arvoketjun työntekijöihin liittyviä
toimintaperiaatteitaan vuoden 2024 ihmisoikeusvaikutustenarvioinnin
tulosten pohjalta korjaavana toimenpiteenä suhteessa
tunnistettuihin vaikutuksiin.
Ihmisoikeuspolitiikka
Terveystalon hallitus hyväksyi 2025 tammikuussa ihmisoikeuspolitiikan,
joka korostaa yhtiön sitoutumista ja lähestymistapaa ihmisoikeuksien
kunnioittamiseen koko arvoketjussa. Terveystalo on sitoutunut
kunnioittamaan ihmisoikeuksia YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia
koskevien ohjaavien periaatteiden (UNGP), Kansainvälisen työjärjestön
(ILO) perussopimusten, OECD:n monikansallisia yrityksiä koskevien
toimintaohjeiden sekä YK:n Global Compactin kymmenen periaatteen
mukaisesti. Lisäksi Terveystalo huomioi tunnistettujen haavoittuvien
ryhmien oikeuksia niitä täsmentävien kansainvälisten standardien
avulla. Ihmisoikeuspolitiikka tunnistaa arvoketjun työntekijöihin liittyvät
kielteiset vaikutukset ja kuvaa prosessit näiden riskien hallitsemiseksi ja
lieventämiseksi jatkuvan huolellisuusvelvoitteen kautta. Terveystalo on
sitoutunut ryhtymään huolellisuusvelvoitteisiin perustuviin toimenpiteisiin
välttääkseen kielteisten ihmisoikeusvaikutusten aiheuttamista tai niihin
myötävaikuttamista koko arvoketjussaan. Ihmisoikeuspolitiikan sisältö on
kuvattu osiossa G1 - Liiketoiminnan harjoittaminen.
Eettiset ohjeet
Eettisten toimintaohjeidensa mukaisesti Terveystalo toimii lakien ja
toimintaa koskevien säädösten mukaisesti eikä suvaitse pakko- ja
lapsityövoiman käyttöä missään muodossa. Terveystalo edellyttää
samojen eettisten periaatteiden noudattamista myös toimittajiltaan ja
kumppaneiltaan. Eettiset ohjeet on kuvattu tarkemmin osiossa G1 –
Liiketoiminnan harjoittaminen.
Toimittajien eettiset ohjeet
Keskeisin arvoketjun työntekijöitä koskeva ohjaava toimintaperiaate on
Terveystalon toimittajien eettiset ohjeet. Terveystalon toimittajien eettiset
ohjeet korostaa Terveystalon sitoumusta YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia
koskeviin ohjaaviin periaatteisiin, Kansainvälisen työjärjestön (ILO)
keskeisiin yleissopimuksiin sekä YK:n Global Compactin kymmeneen
periaatteeseen. Toimittajien eettiset ohjeet sisältävät muun muassa
ihmisoikeuksiin, työelämän perusoikeuksiin, sekä työturvallisuuteen ja
-terveyteen liittyvät ohjeet ja vaatimukset. Alihankinta on kielletty ilman
Terveystalon ennakkohyväksyntää. Terveystalo edellyttää, että toimittajat,
joiden kanssa Terveystalolla on hankintasopimus, noudattavat Terveystalon
toimittajien eettisiä ohjeita tai sitoutuvat noudattamaan omia vastaavia
eettisiä toimintaohjeitaan, jotka täyttävät Terveystalon eettisten ohjeiden
vaatimukset. Toimittajien eettiset ohjeet ovat olennainen osa Terveystalon
yleisiä hankintaehtoja toimittajille. Terveystalo edellyttää, että sen
toimittajat viestivät näistä vaatimuksista ja edistävät niiden toteutumista
myös omissa toimitusketjuissaan. Terveystalon hankintaorganisaatio vastaa
Terveystalon toimittajien eettisten ohjeiden jalkauttamisesta. Ohjeiden
noudattamatta jättäminen voi johtaa liiketoiminnallisiin seuraamuksiin,
kuten yhteistyön päättämiseen. Toimittajien eettiset ohjeet ovat saatavilla
Terveystalon verkkosivustolla. Toimittajien eettiset ohjeet on kuvattu
tarkemmin osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen.
Hankintapolitiikka, hankintaohje ja toimittajahallinnan
käsikirja
Terveystalon hankinnat perustuvat Terveystalon eettisiin ohjeisiin (Code of
Conduct), sekä hankintapolitiikan, hankintaohjeen ja toimittajahallinnan
käsikirjan periaatteisiin. Hankintapolitiikan sisältö on kuvattu osiossa
G1-1 – Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja
yrityskulttuuri.
Toimintaperiaatteiden keskeiset sisällöt on kuvattu kappaleissa S2:2–3,
mukaan lukien vuorovaikutus arvoketjun työntekijöiden kanssa ja
toimenpiteet ihmisoikeusvaikutusten korjaamisen mahdollistamiseksi.
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista
arvoketjun työntekijöiden kanssa
S2-2
Terveystalo pyrkii aktiiviseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön
toimittajiensa kanssa varmistaakseen eettisten ohjeiden noudattamisen,
edistääkseen vastuullista toimintaa arvoketjussaan, ymmärtääkseen
paremmin tosiaasiallisia ja mahdollisia vaikutuksiaan sekä parantaakseen
ymmärrystään eri toimialojen kontekstista.
Terveystalo pitää yhteyttä toimittajiin ja kumppaneihin useiden kanavien
kautta, jotka perustuvat hankintaohjeen ja toimittajahallinnan käsikirjan
käytänteisiin. Osana kilpailutuksia, ennen hankintapäätöksen tekemistä,
käydään aktiivista vuoropuhelua toimittajien ja urakoitsijoiden kanssa,
jolla pyritään huomioimaan heidän näkökulmansa. Osana Terveystalon
toimittajahallintaa järjestetään säännöllisiä ohjausryhmätapaamisia
merkittävien toimittajien kanssa, joissa käsitellään muun muassa
ihmisoikeuksien edistämiseen liittyviä teemoja sekä käydään läpi
tunnistettuja kehitystoimenpiteitä ja varmistetaan toimien tehokkuus.
Toimittaja-auditoinnit ovat keskeinen osa vuorovaikutusta ja niissä
haastatellaan mahdollisuuksien mukaan myös toimittajan työntekijöitä,
jotta saadaan todennettua vaatimusten noudattamista käytännössä.
Toimitusketjun laajuus, suoran vaikutusmahdollisuuden puutteellisuus
sekä pitkät alihankintaketjut ovat haasteina alkupään työntekijöiden
kuulemiselle. Toimittajahallinnan malli on kuvattu osiossa G1-2 – Suhteet
tavara- ja palvelutoimittajiin.
85
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja
kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin
tuomiseksi
S2-3
Terveystalo kannustaa sidosryhmiään ja arvoketjun työntekijöitä
ilmoittamaan havaitsemastaan tai epäilemästään eettisten toimintaohjeiden
vastaisesta toiminnasta ilmoituskanavansa kautta. Terveystalon
julkinen ilmoituskanava mahdollistaa väärinkäytösten tai epäkohtien
luottamuksellisen ja nimettömän raportoinnin myös arvoketjun
työntekijöille. Ilmoituskanavan linkki on saatavilla Terveystalon ulkoisilla
verkkosivuilla ja se on mainittu myös Terveystalon toimittajien eettisissä
ohjeissa. Terveystalon ilmoituskanavan kautta vastaanotettuja ilmoituksia
käsittelevät HR-toiminnon tai Laki ja Compliance -tiimin nimetyt ilmoituksia
käsittelevät henkilöt sekä tarpeen mukaan tutkintakohtaisesti nimetyt
asiantuntijat ja Terveystalon ulkoiset neuvonantajat. Jos ilmoituskanavan
kautta vastaanotettu ilmoitus koskisi arvoketjun työntekijöihin kohdistuvia
vaikutuksia, kytkettäisi tutkintaan mahdollisuuksien mukaan aihepiirin
asiantuntijat esimerkiksi hankinta-, HR- ja vastuullisuustiimeistä. Ilmoituksista
ja päätökseen saatetuista tutkinnoista mahdollisesti esiin nousseet havainnot
otetaan huomioon Terveystalo-konsernin prosessien kehittämisessä.
Toimittajien toiminnassa havaitut poikkeamat käsitellään yhdessä
toimittajan kanssa, ja niille laaditaan korjaava toimenpidesuunnitelma, jonka
toteutumista seurataan järjestelmällisesti. Toimien tehokkuus varmistetaan
säännöllisellä seurannalla. Yksityiskohtainen kuvaus ilmoituskanavan
prosessista, jolla saapuneet ilmoitukset käsitellään ja ilmoitusten tekijöitä
suojellaan vastatoimilta, löytyvät osiosta G1–Liiketoiminnan harjoittaminen.
Terveystalon toimittajien eettisissä ohjeissa edellytetään, että myös
toimittajilla on käytössään asianmukainen ilmoitusjärjestelmä, joka
mahdollistaa myös nimettömän ilmoitusten tekemisen. Toimittajien tulee
varmistaa, että nämä kanavat ovat heidän työntekijöidensä tiedossa ja
käytettävissä. Vuoden 2025 aikana Terveystalon tietoon ei tullut epäiltyjä tai
todellisia vakavia ihmisoikeusloukkauksia tai yksittäistapauksia, jotka olisivat
kohdistuneet arvoketjun työntekijöihin ja näin ollen vaatineet korjaavia
toimenpiteitä.
Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin
vaikutuksiin liittyviin toimiin ryhtyminen ja
lähestymistavat arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien
olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten
mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten
toimien tehokkuus
S2-4
Terveystalo pyrkii aktiivisesti tunnistamaan, ehkäisemään, hallitsemaan ja
korjaamaan arvoketjunsa työntekijöihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia
sekä kehittämään vastuullista hankintaa. Seuraavassa kappaleessa kuvatut,
koko arvoketjun kattavat toimenpiteet toteutettiin vuoden 2025 aikana.
Terveystalon systemaattinen lähestymistapa toimitusketjun
riskienhallintaan perustuu ennakoivaan riskien tunnistamiseen,
ESG-varmennuksiin, toimittajien kehityssuunnitelmiin ja jatkuvaan
parantamiseen. Kestävyysnäkökulmat on integroitu osaksi
hankintaprosesseja päivittämällä hankintapolitiikka, hankintaohje ja
toimittajahallinnan käsikirja. Lähestymistavassa on huomioitu vuoden
2024 ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin ja kolmannen osapuolen
vastuullisuusarvioinnin suositukset.
Resurssit toimenpiteiden toteuttamiseen varmistetaan osana tavanomaista
liiketoiminnan suunnittelua, eli se ei vaadi merkittäviä toimintamenoja,
ja vastuu niiden toimeenpanosta on hankintaorganisaatiolla,
vastuullisuustiimillä sekä liiketoimintojen edustajilla. Vastuullisuustyön
tukemiseksi Terveystalo perusti uuden roolin vastuullisen toimitusketjun
hallinnan kehittämiseen ja johtamiseen vuonna 2024.
Terveystalo otti käyttöön päivitetyn ja kattavamman toimittajien
riskiarviointiprosessin, jonka avulla tunnistetaan ja dokumentoidaan
toimitusketjun työntekijöihin kohdistuvia mahdollisia vaikutuksia.
Riskiarviointiprosessi pohjautuu kvantitatiiviseen ja kvalitatiiviseen
analyysiin, jossa hyödynnetään tunnustettuja kansainvälisiä maariski-
indeksejä, tietokantoja ja raportteja. Riskikartoitus kattoi Terveystalon
merkittävät sopimuskumppanit, jotka edustavat noin 80 prosenttia
hankintavolyymista.
Terveystalon merkittävät sopimuskumppanit toimivat pääasiassa
Suomessa ja muissa Pohjoismaissa. Kyseiset maat sijoittuvat ihmisoikeuksia
mittaavissa indekseissä erittäin korkealle, mikä tarkoittaa, että suorien
hankintojen ihmisoikeusriskit ovat lähtökohtaisesti matalalla tasolla.
Terveystalo arvioi merkittävien sopimuskumppaniensa lisäksi keskeisen
tarviketoimittajan alihankintaketjua. Terveystalon merkittävimmät
tunnistetut ihmisoikeusriskit keskittyvät niihin terveydenhuollon
tarvikkeisiin, joiden valmistusmaat ovat Kiina, Malesia ja Meksiko.
Terveystalo tunnistaa, että sen vaikutusmahdollisuudet alihankintaketjussa
ovat rajalliset ilman suoraa sopimussuhdetta. Tästä huolimatta Terveystalo
on kehittänyt kontekstuaalista ymmärrystä ihmisoikeusvaikutuksistaan
ja kehittänyt käytänteitään niiden hallitsemiseksi osana hankintojen
johtamista, eri hankintojen erityispiirteet huomioiden.
Ensisijaisena keinona arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien riskien
hallitsemiseksi Terveystalo edellyttää kaikilta uusilta toimittajilta
sitoutumista Terveystalon toimittajien eettisiin ohjeisiin. Terveystalon
toimittajien eettiset ohjeet asettavat selkeät vaatimukset pakkotyöhön,
lapsityöhön sekä työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen liittyen ja on
linjassa kansainvälisten standardien kanssa.
Terveystalon toimitusketjun laajuus ja toimittajien suuri määrä edellyttää
resurssien ja toimenpiteiden priorisointia merkittävimpien kielteisten
vaikutusten tunnistamiseksi ja lieventämiseksi ensin. Terveystalo kohdistaa
ESG-varmennuksia ensisijaisesti korkeamman kestävyysriskin hankintoihin,
joita ovat siivous-, pesula- ja vartiointipalvelut, terveydenhuollon laitteet ja
tarvikkeet sekä IT-laitteet. Edellä mainituissa hankinnoissa ja merkittävissä
toimittajasuhteissa painotetaan ESG-varmennuksia, kuten ESG-kyselyitä,
auditointeja ja alihankkijoihin liittyviä selvityksiä, osana toimittajavalintaa
ja sopimuskauden aikaista seurantaa ja toimittajayhteistyötä.
Toimittajien ESG-kysely sisältää tarkentavia kysymyksiä toimittajan
sitoumuksista, eettisen liiketoiminnan käytänteistä, toimitusketjun
hallinnasta, työntekijän oikeuksien kunnioittamisesta, terveydestä
ja turvallisuudesta, sekä pakkotyöstä ja lapsityöstä. ESG-kyselyllä
pyritään tunnistamaan mahdollisia poikkeamia, kehityskohtia
ja ihmisoikeusriskejä.
86
Terveystalo toteuttaa toimittaja-auditointeja suunnitellun aikataulun
mukaisesti neljä kappaletta vuodessa. Auditoinnin tavoitteena on varmistaa,
että toimittajan liiketoiminta täyttää sopimuksella sovitut vaatimukset.
Auditoinnissa tarkastellaan myös toimittajan sisäisten ohjeiden saatavuutta
ja niiden noudattamista käytännössä.
Toimien tehokkuus varmistetaan säännöllisellä seurannalla. Auditoinneissa
tai ESG-kyselyissä havaitut poikkeamat käsitellään yhdessä toimittajan
kanssa, ja niille laaditaan korjaava toimenpidesuunnitelma, jonka
toteutumista seurataan järjestelmällisesti osana ohjausryhmätapaamisia.
Erityisesti merkittävien ja korkean riskin toimittajien kanssa laaditaan
kehityssuunnitelmia. Tavoitteena on tukea toimittajia jatkuvassa
parantamisessa, mutta mikäli toimittaja laiminlyö eettisiä ohjeita tai sovittuja
toimenpiteitä, Terveystalo voi päättää yhteistyön harkinnanvaraisesti.
Terveystalo käy aktiivista vuoropuhelua toimittajien kanssa, jakamalla
parhaita käytäntöjä ja osallistumalla alan yhteistyöhön. Vuonna
2025 yhtiö osallistui UN Global Compactin Business & Human Rights
Accelerator -ohjelmaan sekä Suomen Osto- ja Logistiikkayhdistyksen
(LOGY) vastuullisen hankinnan foorumitoimintaan. Oman henkilöstön
osaamista vahvistettiin vuonna 2025 järjestämällä hankinnasta vastaaville
työntekijöille suunnattu ESG-koulutus ja työpaja ihmisoikeusriskien
hallinnasta. Lisäksi Terveystalon vastuullisuustiimi tarjoaa tukea toimittajille
vastuullisuustyön kehittämisessä.
Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan,
myönteisten vaikutusten edistämiseen ja olennaisten
riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät
tavoitteet
S2-5
Toimittajien eettiset ohjeet hyväksyneet toimittajat
Terveystalo pyrkii varmistamaan eettisen ja vastuullisen liiketoiminnan
toteutumisen koko arvoketjussaan. Toimittajien eettiset ohjeet ovat
Terveystalon ensisijainen väline hallita arvoketjun alkupäässä tunnistettuja
olennaisia kielteisiä vaikutuksia. Vaatimalla sopimustoimittajia ja
kilpailutuksiin osallistuvia toimittajia sitoutumaan eettisiin ohjeisiin
Terveystalo asettaa selkeät odotukset ja sopimukselliset velvoitteet
ihmisoikeuksien kunnioittamiselle ja työelämän perusoikeuksien
turvaamiselle. Eettiset ohjeet sisältävät yksiselitteiset vaatimukset, jotka
kieltävät lapsi- ja pakkotyön sekä edellyttävät turvallisen ja terveellisen
työympäristön takaamista.
Asetettu tavoite mittaa toimitusketjun sitoutumisen laajuutta
kansainvälisesti tunnustettuihin standardeihin, ILO ja YK:n kestävän
kehityksen periaatteisiin, ja näin ollen toimitusketjun työntekijöiden
etu ja intressit on huomioitu tavoitteen asetannassa ja tavoitteen
vaikuttavuudessa. Kielteisten vaikutusten hallintaan liittyvä tavoite on
kuvattu osiossa G1-1.
87
Kuluttajat ja loppukäyttäjät
S4
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden
vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa
SBM-3
Terveystalolla on keskeinen rooli Suomen terveydenhuollon uudistamisessa,
sairauksien ennaltaehkäisyssä ja ihmisten hyvinvoinnin edistämisessä.
Yhtiö tarjoaa yksityisiä terveydenhuollon palveluja Suomessa sekä
työterveyden palveluja Ruotsissa tytäryhtiönsä Feelgoodin kautta.
Terveystalolla oli vuonna 2025 yhteensä noin 1,2 (1,2) miljoonaa yksittäistä
asiakasta ja 7,2 (7,6) miljoonaa asiakaskäyntiä Suomessa sekä yhteensä yli
1,7 (1,7) miljoonaa työterveyspalveluiden loppuasiakasta Pohjoismaissa.
Terveystalon digitaalisilla kanavilla on Suomessa yli 2,7 (2,6) miljoonaa
rekisteröitynyttä käyttäjää.
Terveystalon toiminnan merkittävin positiivinen kestävyysvaikutus
syntyy sujuvan, välittävän ja vaikuttavan integroidun hoidon tarjoamisesta
asiakkailleen, mikä on myös Terveystalon liiketoimintastrategian
ydin. Terveystalon strategian mukaan integroitu hoito tarkoittaa,
että Terveystalossa ymmärretään asiakkaita ja heidän tarpeitaan,
ennaltaehkäistään ja hallitaan terveysriskejä, ohjataan asiakas oikean
palvelun ja hoidon piiriin, huolehditaan potilaasta koko hoitopolun ajan,
tehdään yhteistyötä moniammatillisina tiimeinä ja mitataan ja parannetaan
hoidon vaikuttavuutta.
Terveystalon strategian mukaan integroidun hoidon malli tähtää
myönteisiin yhteiskunnallisiin vaikutuksiin, jotka voivat näkyä muun
muassa sairauksien tehokkaana ennaltaehkäisynä, nopeana hoitoon
pääsynä, sujuvina hoitopolkuina sekä hyvinä hoitotuloksina. Laadukas,
integroituun hoitoon perustuva työterveyshuolto on vaikuttavaa, kun
se edistää työntekijöiden terveyttä, työkykyä ja hyvinvointia tehokkaasti
ja mitattavin tuloksin. Vaikuttavuus näkyy esimerkiksi vähentyneinä
sairauspoissaoloina, parempana työkykynä ja tuottavuutena sekä
työhyvinvoinnin lisääntymisenä, mikä vähentää ennenaikaisia eläköitymisiä
sekä säästää asiakasyritysten kustannuksia. Terveystalon digitaaliset
palvelut nopeuttavat hoitoon pääsyä ja sujuvat integroidut hoitopolut
varmistavat vaikuttavan, oikea-aikaisen hoidon. Yhteistyö ja kumppanuudet
julkisen sektorin kanssa tuovat ratkaisuja hoidon saatavuuteen.
Potilasturvallisuus on hoidon laadun perusta, jolla varmistetaan
hoidon turvallisuus sekä suojataan potilasta vahingoittumasta. Potilaan
näkökulmasta potilasturvallisuus tarkoittaa oikeaa hoitoa, oikeaan aikaan
ja oikealla tavalla. Potilasturvallisuuden vaarantumisesta voi seurata
asiakkaalle haittatapahtuma ja vakavista haittatapahtumista yritykselle
vahingonkorvausvelvollisuus. Potilastietojen tietosuoja on tärkeä osa
potilasturvallisuutta. Samalla kun terveydenhuollon digitaalisten palvelujen
rooli kasvaa ja muokkaa toimialaa, myös vaatimukset tietosuojalle
ja tietoturvalle kasvavat. Jokaisen Terveystalossa työskentelevän ja
Terveystalon lukuun työtä tekevän tulee varmistaa yksityisyyden
suojaaminen ja tietosuojan toteutuminen kaikessa toiminnassa, jossa
potilastietoja käsitellään. Tietoturvan tai -suojan vaarantuminen voi
aiheuttaa Terveystalolle viranomaisen määräämiä toiminnan rajoituksia,
taloudellisia sanktioita, vahingonkorvausvaatimuksia ja muita taloudellisia
menetyksiä, joilla olisi haitallinen vaikutus Terveystalon toiminnan
taloudelliseen tulokseen.
Suurimmat esteet Terveystalon palveluihin pääsyssä liittyvät palvelujen
hintaan ja maantieteelliseen sijaintiin. Lisäksi ne potilasryhmät, joille
digipalvelujen käyttö on haastavaa, voivat kokea digitalisaation
lisääntyvässä määrin uhkana saavutettavuudelle ennemmin kuin hyötynä
tehokkuuden näkökulmasta. Muita saavutettavuuteen liittyviä haasteita
asiakkaille ja potilaille ovat hoidon jatkuvuus eri organisaatioiden
välillä — erityisesti pitkäaikaissairailla ja niillä, jotka saavat hoitoa useassa
eri organisaatiossa.
Yllä kuvaillut kuluttajia ja loppukäyttäjiä koskevat olennaiset
vaikutukset sekä riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu yhtiön
kaksoisolennaisuusanalyysissä, ja ne on esitelty tarkemmin edellä
olevassa taulukossa. Loppukäyttäjiin liittyviin olennaisiin vaikutuksiin,
riskeihin ja mahdollisuuksiin on sisällytetty kaikki loppukäyttäjät, joihin
todennäköisesti kohdistuu olennaisia vaikutuksia Terveystalon toiminnasta.
Suoritetussa kaksoisolennaisuusanalyysissä, joka pohjautui sosiaalisten
vaikutusten osalta myös vuonna 2024 tehtyyn ihmisoikeusvaikutusten
arvioitiin, Terveystalo muodosti käsityksen siitä, miten loppukäyttäjät, joilla
on tiettyjä ominaisuuksia tai jotka käyttävät tiettyjä palveluita, voisivat olla
muita suuremmassa vahingonvaarassa.
88
Olennaiset kestävyys-
aiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät
Tietoihin liittyvät kuluttajiin ja/tai loppukäyttäjiin kohdistuvat vaikutukset
Yksityisyys Mahdolliset kielteiset vaikutukset tietomurrosta, joka voisi
paljastaa arkaluonteisia henkilötietoja ja voisi johtaa tietojen
väärinkäytöksiin
Heikentynyt tietosuoja tai tietoturva voi vaarantaa Terveystalon potilaiden ja muiden sidosryhmien yksityisyyden, altistaen arkaluonteiset
henkilötiedot väärinkäytölle. Tämä voi johtaa petoksiin, identiteettivarkauksiin, syrjintään sekä maineen vahingoittumiseen.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Mahdollinen riski tietomurrosta, joka voisi johtaa
luottamuksen menetykseen ja kustannusten kasvuun
Luottamuksellisten asiakas- tai yritystietojen tietovuoto voisi johtaa taloudellisiin sanktioihin, viranomaisten asettamiin toiminnallisiin rajoituksiin,
vahingonkorvausvaatimuksiin ja muihin merkittäviin taloudellisiin menetyksiin. Tällä olisi kielteinen vaikutus Terveystalon maineeseen,
asiakassuhteisiin ja kumppanuuksiin.
Omat toiminnot
Mahdolliset kielteiset vaikutukset palvelunestohyökkäyksistä
ja muista häiriöistä, jotka voivat haitata asiakkaiden pääsyä
palveluihin ja palveluiden saatavuutta
Kyberhyökkäykset, kuten palvelunestohyökkäykset (DoS) ja järjestelmien saatavuuteen tai eheyteen vaikuttavat häiriöt, voivat haitata
Terveystalon toimintaa sekä asiakkaiden pääsyä palveluihin ja palveluiden saatavuutta. Riskiä kasvattaa kyberhyökkäysten määrän kasvu.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Mahdollinen riski palvelunestohyökkäyksistä ja muista
häiriöistä, jotka voivat johtaa luottamuksen menetykseen ja
aiheuttaa kustannuksia
Kyberhyökkäykset, kuten palvelunestohyökkäykset (DoS) ja järjestelmien saatavuuteen tai eheyteen kohdistuvat häiriöt, voisivat haitata
Terveystalon toimintaa, heikentää asiakaskokemusta ja luottamusta sekä aiheuttaa merkittäviä kustannuksia. Tällaiset häiriöt voisivat myös
vaikuttaa kielteisesti yhtiön maineeseen.
Omat toiminnot
Kuluttajien ja/tai loppukäyttäjien henkilökohtainen turvallisuus
Terveys ja turvallisuus Todelliset myönteiset vaikutukset sujuvasta,
välittävästä ja vaikuttavasta integroidusta hoidosta sekä
asiakaskokemuksesta
Terveystalon toiminnan merkittävin positiivinen kestävyysvaikutus syntyy sujuvan, välittävän ja vaikuttavan integroidun hoidon tarjoamisesta
asiakkailleen, mikä on myös Terveystalon liiketoimintastrategian ydin.
Terveystalon strategian mukaan integroidun hoidon malli tähtää myönteisiin yhteiskunnallisiin vaikutuksiin, jotka voivat näkyä muun muassa
sairauksien tehokkaana ennaltaehkäisynä, nopeana hoitoon pääsynä, sujuvina hoitopolkuina sekä hyvinä hoitotuloksina. Laadukas, integroituun
hoitoon perustuva työterveyshuolto on vaikuttavaa, kun se edistää työntekijöiden terveyttä, työkykyä ja hyvinvointia tehokkaasti ja mitattavin
tuloksin. Vaikuttavuus näkyy esimerkiksi vähentyneinä sairauspoissaoloina, parempana työkykynä ja tuottavuutena sekä työhyvinvoinnin
lisääntymisenä, mikä vähentää ennenaikaisia eläköitymisiä sekä säästää asiakasyritysten kustannuksia. Terveystalon digitaaliset palvelut
nopeuttavat hoitoon pääsyä ja sujuvat integroidut hoitopolut varmistavat vaikuttavan, oikea-aikaisen hoidon. Yhteistyö ja kumppanuudet
julkisen sektorin kanssa tuovat ratkaisuja hoidon saatavuuteen.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Mahdollisuus liittyen sujuvaan, välittävään ja vaikuttavaan
integroituun hoitoon, mikä voi johtaa tuottojen kasvuun
Terveystalo pyrkii erottautumaan tarjoamalla erinomaisen asiakaskokemuksen kaikissa asiakaskohtaamisissa, kanavasta riippumatta. Tavoitteena
on, että jokainen asiakas kokee saavansa korkealaatuista ja sujuvaa palvelua sekä tuntee kohtaamisen välittäväksi ja henkilökohtaiseksi.
Onnistuneet kohtaamiset ja vuorovaikutus tukevat potilaan sitoutumista hoitoon ja hoidon vaikuttavuutta. Asiakaskokemusta ja hoidon
vaikuttavuutta mitataan Terveystalossa jatkuvasti. Korkealla asiakastyytyväisyydellä on välillisesti myönteinen vaikutus Terveystalon
toiminnalliseen ja taloudelliseen suorituskykyyn.
Tätä mahdollisuutta vahvistavat myös väestörakenteelliset tekijät, kuten väestön ikääntyminen ja kasvava mielenterveyspalvelujen kysyntä.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Mahdollisuus liittyen digitalisaation mahdollistamaan
ennaltaehkäisevään hoitoon, joka luo uusia
liiketoimintamahdollisuuksia ja kasvattaa liikevaihtoa
Terveystalolla on keskeinen rooli terveydenhuollon uudistamisessa Suomessa, sairauksien ennaltaehkäisyssä ja ihmisten hyvinvoinnin
edistämisessä. Ennaltaehkäisevä hoito kattaa terveyden edistämisen, varhaisen toteamisen ja potilasvalinnan. Tätä mahdollisuutta vahvistavat
digitaalisten ratkaisujen, datan ja tekoälyn kehittäminen. Ennaltaehkäisyä koskeva tutkimus ja innovaatiot avaavat todennäköisesti uusia
tulonlähteitä ja parantavat mainetta, sillä ne vastaavat suomalaisen terveydenhuoltojärjestelmän kestävyyshaasteisiin.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
89
Olennaiset kestävyys-
aiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
Kuluttajien ja/tai loppukäyttäjien sosiaalinen inkluusio
Tuotteiden ja palvelujen
saatavuus
Todelliset myönteiset vaikutukset liittyen hoitoon pääsyyn
ja hoidon saatavuuteen
Terveystalon digitaaliset palvelut nopeuttavat hoitoon pääsyä, ja sujuvat integroidut hoitopolut varmistavat vaikuttavan ja oikea-aikaisen hoidon.
Yhteistyö ja kumppanuudet julkisen sektorin kanssa tarjoavat ratkaisuja hoitoon pääsyn parantamiseksi.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Mahdolliset kielteiset vaikutukset hoitoon pääsyn ja
hoidon saatavuuden esteistä
Suurimmat esteet Terveystalon palveluihin pääsyssä liittyvät palvelujen hintaan ja maantieteelliseen sijaintiin. Erityisesti pitkäaikaissairaat saattavat
vältellä palvelujen käyttöä taloudellisten rajoitteiden vuoksi. Tiettyjen potilasryhmien tilannetta helpottaa yksityislääkäripalvelujen käytöstä
saatavien Kela-korvausten lisääminen. Potilasryhmät voivat kokea myös riittämättömän hintojen läpinäkyvyyden ja selkeyden heikentävän
palvelujen saavutettavuutta.
Lisäksi ne potilasryhmät, joille digipalvelujen käyttö on haastavaa, voivat kokea digitalisaation lisääntyvässä määrin uhkana saavutettavuudelle
ennemmin kuin hyötynä tehokkuuden näkökulmasta. Muita saavutettavuuteen liittyviä haasteita asiakkaille ja potilaille voivat olla hoidon
jatkuvuus eri organisaatioiden välillä — erityisesti pitkäaikaissairailla ja niillä, jotka saavat hoitoa useassa eri organisaatiossa.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Mahdollinen riski rajoitetusta palvelujen saatavuudesta ja
palvelujen koetusta arvosta suhteessa hintaan
Terveystalo voi kohdata riskejä, jotka liittyvät terveydenhuoltopalvelujen saavutettavuuteen, tehokkuuteen ja tuottavuuteen. Mikäli asiakkaat
kokevat palvelujen hinnan ja saadun arvon olevan epäsuhdassa, tämä voi heikentää Terveystalon yhteiskunnallista arvostusta, mikä saattaa johtaa
myynnin laskuun, heikompaan kasvuun ja mainehaittoihin. Tätä riskiä voimistavat väestörakenteelliset tekijät, kuten väestön ikääntyminen ja
kasvavat hoitotarpeet.
Omat toiminnot,
arvoketjun loppupää
Terveystalon asiakasryhmät
Terveystalo tarjoaa palveluitaan kolmelle asiakasryhmälle: yritysasiakkaille,
kuluttaja-asiakkaille sekä julkisen sektorin asiakkaille.
Yritysasiakkaat
Yritysasiakkaat ovat Terveystalon suurin asiakasryhmä. Terveystalo tarjoaa
lakisääteisiä työterveyden palveluita sekä muita terveydenhuollon ja
hyvinvoinnin palveluita kaikenkokoisille yrityksille. Terveystalo tarjoaa
työterveyspalveluja yli 25 000 yritykselle ja organisaatiolle Suomessa,
joilla on noin 722 000 työterveyden piiriin kuuluvaa työntekijää.
Ruotsissa Terveystalo tarjoaa työterveyden, organisaatioiden
johtamisen konsultoinnin sekä riippuvuuksien ehkäisyn ja kuntoutuksen
palveluita yritysasiakkailleen. Terveystalo palvelee Ruotsissa noin
5 000 yritysasiakasta, joilla on noin miljoona työterveyden piiriin
kuuluvaa työntekijää.
Kuluttaja-asiakkaat
Kuluttaja-asiakkaat ovat yksityishenkilöitä, jotka maksavat palvelunsa
itse tai terveysvakuutuksen kautta. Terveystalon palvelujen helppo ja
nopea saatavuus, laaja palveluvalikoima, laadukas ja vaikuttava hoito
sekä yksilölliset digitaaliset palvelut voivat parantaa asiakkaiden terveyttä
ja elämänlaatua.
Julkisen sektorin asiakkaat
Terveystalon julkisen sektorin asiakasryhmä koostuu suomalaisista
julkisen sektorin organisaatioista, kuten julkisesti rahoitettujen terveys- ja
sosiaalipalveluiden järjestämisestä vastaavista hyvinvointialueista ja
julkisen sektorin työterveysasiakkaista. Terveystalo tarjoaa julkiselle
sektorille ratkaisuja terveydenhuollon henkilöstöpulaan, hoitoon
pääsyn parantamiseen, sekä digitaalisiin palveluihin. Terveystalo tuottaa
julkisen sektorin asiakkaille muun muassa kokonais- ja osaulkoistuksia,
terveydenhuollon henkilöstöpalveluita, erikoissairaanhoidon palveluita,
sekä työterveyshuollon palveluita.
Kaksoisolennaisuusanalyysin mukaan Terveystalon terveyspalveluita
käyttävät loppuasiakkaat voivat kohdata haitallisia vaikutuksia heidän
yksityisyytensä ja henkilötietojensa suojaan liittyen, jos tietosuoja- tai
tietoturvariski toteutuisi. Terveystalon palveluilla ei arvioida olevan
haitallisia vaikutuksia loppukäyttäjien ilmaisunvapauteen tai
syrjimättömyyteen. Palveluiden loppukäyttäjät saattavat joissakin
tilanteissa olla riippuvaisia tarkoista ja helposti saatavilla olevista tuote- ja
palvelutiedoista, kuten ohjeista hoitoon hakeutumiseksi, jatkohoito-ohjeista
tai lääkkeen käyttöohjeista. Kaksoisolennaisuusanalyysin perusteella
Terveystalon asiakkaat eivät ole erityisen haavoittuvia mahdollisille
negatiivisille vaikutuksille terveyteen tai yksityisyyteen liittyen, eivätkä
markkinointi- ja myyntistrategioille. Terveystalon palvelut eivät myöskään
luontaisesti lisää kroonisten tautien riskiä millekään asiakasryhmälle.
90
Yhteydenpitoa vaikutuksista loppukäyttäjien kanssa on kuvattu kohdassa
SBM-2 Sidosryhmien edut ja näkemykset.
Terveystalon palvelutarjoama
Terveystalo tarjoaa ennaltaehkäisevien työterveyspalveluiden lisäksi
laaja-alaisesti perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon, diagnostiikan,
sekä päiväkirurgian palveluita, mukaan lukien yleis- ja erikoislääkäripalvelut
sekä kuvantamis- ja laboratoriotutkimukset. Lisäksi yhtiö tarjoaa
vaativaa kirurgiaa, hyvinvointipalveluita, suunterveyden palveluita,
julkisen terveydenhuollon ulkoistuspalveluita ja terveydenhuollon
henkilöstövuokrauspalveluita.
Terveystalo tarjoaa yleis- ja työterveyslääkäreiden sekä eri erikoisalojen
lääkäreiden vastaanottoja laajan toimipisteverkostonsa klinikoilla ja
sairaaloissa ympäri Suomen, sekä digitaalisten kanavien kautta video- tai
chat-vastaanottoina.
Ennaltaehkäiseviin työterveyspalveluihin kuuluvat muun muassa
työpaikkaselvitykset työpaikan olosuhteiden ja terveysriskeille altistavien
tekijöiden selvittämiseksi, terveystarkastukset sekä toimenpide-ehdotukset
työolojen parantamiseksi ja työntekijöiden työkyvyn edistämiseksi.
Lakisääteisten palveluiden lisäksi Terveystalo tuottaa laajasti muun muassa
perusterveydenhuollon ja erikoislääketieteen palveluita, diagnostiikkaa ja
hyvinvoinnin palveluita yritysasiakkaille.
Terveystalon diagnostiikkapalveluihin kuuluvat muun muassa
laboratoriopalvelut sekä röntgen-, tietokonetomografia- ja
magneettikuvantamispalvelut.
Terveystalon sairaalapalveluihin kuuluvat muun muassa yleiskirurgia,
ortopediset leikkaukset ja silmäleikkaukset. Näitä Terveystalo tarjoaa 17
sairaalayksikköä kattavan verkostonsa kautta.
Terveystalon hyvinvointipalveluihin kuuluvat fysioterapia, psykologi- ja
psykoterapeuttipalvelut, ravitsemusterapia, työkykyvalmennus, hieronta
sekä rokotuspalvelut.
Terveystalon Ruotsissa toimiva tytäryhtiö Feelgood tarjoaa
ennaltaehkäisevän työterveyden palveluita mukaan lukien yritysten
riskiarvioinnit ja työergonomia, johtamisen konsultointi sekä päihteiden
väärinkäytön ehkäisemisen palvelut. Lisäksi yhtiö tarjoaa digitaalisia
yksityisen terveydenhuollon ja hyvinvoinnin palveluja työterveyden
asiakasyritysten työntekijöille ja heidän perheenjäsenilleen Feelgood Plus
-palvelun kautta.
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät
toimintaperiaatteet
S4-1
Terveystalon kuluttajia ja loppukäyttäjiä koskevia toimintaperiaatteita
sovelletaan yhtiön ja sen tytäryhtiöiden operatiivisessa kontrollissa
olevassa toiminnassa. Toiminnassa, jossa yhtiö toimii tilaajan toimitiloissa,
henkilöstöllä ja laitteilla, noudatetaan tilaajan toimintaperiaatteita.
Laatua johdetaan kaikilla tasoilla ja toteutetaan
jokaisen työssä
Terveystalon laatutyön tavoitteena on varmistaa palveluiden saatavuus,
potilasturvallisuus, korkeatasoinen ja jatkuvasti kehittyvä asiakaskokemus,
tietosuojan ja -turvan toteutuminen, suositusten mukainen toiminta sekä
hoidon vaikuttavuuden kehittyminen. Terveystalon laatua seurataan ja
mitataan monella tasolla. Toiminnan tuloksia tarkastellaan säännöllisesti,
ja niiden pohjalta tunnistetaan kehityskohteita ja tehdään tarvittavia
muutoksia. Terveystalon laatutyö perustuu laatujärjestelmään, joka
täyttää kansainvälisen ISO 9001 -laatujärjestelmästandardin vaatimukset.
Terveystalo on asettanut laatutyölleen standardin vaatimukset ylittävät
tavoitteet. Laatua johdetaan osana johtamisrakenteita kaikilla organisaation
tasoilla aina ylimmästä johdosta yksittäisten tiimien ja yksilöiden arkeen.
Potilasturvallisuuden ja laadukkaan hoidon toteuttaminen ja
varmistaminen on jokaisen terveystalolaisen vastuulla. Laatujärjestelmän
lisäksi toimintaa ohjaavat useat muut vaatimukset ja sitovat velvoitteet,
jotka on kuvattu Terveystalon toimintajärjestelmässä. Laatu- ja
toimintajärjestelmä toimivat jokaisen terveystalolaisen työkaluina, joiden
avulla varmistetaan, että toiminta noudattaa vaatimuksia ja tuottaa
haluttuja lopputuloksia. Terveystalon politiikat (omavalvontasuunnitelma,
toimintapolitiikka, laatupolitiikka, riskienhallinnan politiikka, eettiset
ohjeet, tietosuoja- ja tietoturvapolitiikka sekä ympäristöpolitiikka
ohjaavat toimintaa yhteisten prosessien, ohjeiden, menettelysääntöjen ja
standardien lisäksi. Potilastietojen tietosuojaan liittyvä ohjeistus on kuvattu
yhtiön potilastyön Tietosuojakäsikirjassa. Käypä hoito -suositukset sekä
toimialaa ja yksityisten palveluntuottajien toimintaa koskeva lainsäädäntö
ja viranomaisvelvoitteet sekä asiakassopimukset ovat myös keskeisiä
toiminnassa toteutuvia vaatimuksia, joita Terveystalo noudattaa.
Feelgoodin laatujohtaminen Ruotsissa keskittyy asiakkaiden tarpeiden
ja odotusten täyttämiseen kaikissa tilanteissa. Laatutasoa pyritään
jatkuvasti nostamaan systemaattisen parantamisen avulla. Keskeinen
osa tätä työtä on asiakkaiden näkemysten järjestelmällinen mittaaminen
palveluista ja toiminnasta. Mittausten tulokset muodostavat olennaisen
osan kehitystyötä, ja asiakaspalautteet ja reklamaatiot käsitellään
erittäin huolellisesti. Feelgoodin laatutyötä ohjaavat selkeät politiikat
ja yhtenäiset johtamiskäytännöt, joihin sisältyvät määritellyt tavoitteet.
Feelgood noudattaa Ruotsin työterveysalan laatuvaatimuksia ja on
auktorisoitu jäsen Sveriges Företagshälsor -verkostossa. Auktorisointi
sisältää tiukat laatuvarmistusvaatimukset, jotka takaavat korkeatasoiset ja
lisäarvoa tuottavat palvelut asiakkaille. Auktorisoituna palveluntarjoajana
edellytetään muun muassa työterveysosaamista, kollektiivista
asiantuntemusta, jatkuvaa osaamisen kehittämistä, ISO-sertifiointia,
suositeltujen ja näyttöön perustuvien menetelmien noudattamista, tiettyjen
indikaattorien vuosittaista raportointia sekä mahdollista osallistumista
alan kehitysfoorumeihin. Feelgoodilla on kansainvälisesti tunnustetut
ISO-sertifikaatit laadun, ympäristön, työterveyden ja tietoturvan osalta: ISO
9001:2015, ISO 14001:2015, ISO 45001:2023 ja ISO/IEC 27001:2023.
Yhtiön toimintaperiaatteet ovat linjassa tai ylittävät loppukäyttäjiä
koskevat kansainvälisesti tunnustetut yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia
koskevat normit, kuten YK:n ohjaavat periaatteet.
Terveystalon ihmisoikeuspolitiikan mukaisesti yhtiö on sitoutunut
kunnioittamaan ihmisoikeuksia YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien
ohjaavien periaatteiden sekä OECD:n monikansallisia yrityksiä koskevien
ohjeiden mukaisesti. Terveystalo on sitoutunut myös kansainväliseen
ihmisoikeussäännöstöön (ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus,
kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen
91
yleissopimus ja taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia
koskeva kansainvälinen yleissopimus) sekä ILO:n julistukseen
työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista (yhdistymisvapaus,
työehtosopimusneuvotteluoikeus, pakkotyön poistaminen, lapsityövoiman
käytön kielto, syrjinnän poistaminen työstä ja ammatista ja turvallinen
ja terveellinen työympäristö). Jos yhtiön toimilla voi olla vaikutuksia
haavoittuviin ryhmiin, Terveystalo huomioi myös muut kansainväliset
normit ja periaatteet, kuten lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen.
Terveystalon toimintatavat koskien vuorovaikutusta kuluttajien ja
loppukäyttäjien kanssa on kuvattu osioissa S4-2 ja S4-3.
Raportointikaudella Terveystalon tietoon ei tullut palveluiden
loppukäyttäjiin liittyviä tapauksia, joissa ei olisi noudatettu
yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavia periaatteita,
työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista annettua ILO:n julistusta ja
monikansallisille yrityksille annettuja OECD:n toimintaohjeita.
Seuraavissa kappaleissa on kuvattu keskeisimmät toimintaa ohjaavat
toimintaperiaatteet ja menettelytavat liittyen hoidon saatavuuteen,
laatuun, vaikuttavuuteen ja asiakaskokemukseen sekä potilaiden
tietosuojaan ja -turvaan.
Terveystalon eettiset ohjeet sekä riskienhallinnan politiikka on kuvattu
osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen.
Omavalvontasuunnitelma
Suomessa laki sosiaali- ja terveydenhuollon valvonnasta (741/2023)
edellyttää, että palveluntuottajan on valvottava oman toimintansa
ja alihankkijan toiminnan laatua ja asianmukaisuutta sekä asiakas- ja
potilasturvallisuutta. Palvelunjärjestäjän ja useammassa kuin yhdessä
palveluyksikössä palveluja antavan palveluntuottajan on laadittava
vastuulleen kuuluvista tehtävistä ja palveluista omavalvontaohjelma
sähköisesti ja julkaistava se julkisessa tietoverkossa tai muulla niiden
julkisuutta edistävällä tavalla. Palveluntuottajan omavalvontaohjelma
kattaa kaikki palveluntuottajan palveluyksiköt. Palveluntuottajan
on laadittava palveluyksiköittäin päivittäisen toiminnan laadun,
asianmukaisuuden ja turvallisuuden varmistamiseksi sekä asiakas- ja
potilastyöhön osallistuvan henkilöstön riittävyyden seurantaa
varten omavalvontasuunnitelma, joka kattaa kaikki palveluyksikössä
palveluntuottajan ja sen lukuun tuotetut palvelut.
Omavalvontasuunnitelmaan on sisällytettävä kuvaus vaaratapahtumien
ilmoitus- ja oppimismenettelystä. Palveluntuottajan on tehtävä
omavalvontasuunnitelma sähköisesti ja julkaistava se julkisessa
tietoverkossa tai muulla sen julkisuutta edistävällä tavalla sekä pidettävä
omavalvontasuunnitelma julkisesti nähtävänä palveluyksikössä.
Valvontalaki edellyttää, että palveluyksikön omavalvontasuunnitelmassa
kuvatun toiminnan toteutumista on seurattava ja seurannassa havaitut
puutteellisuudet on korjattava. Seurannasta on tehtävä selvitys ja sen
perusteella tehtävät muutokset on julkaistava neljän kuukauden välein
julkisessa tietoverkossa tai muulla sen julkisuutta edistävällä tavalla sekä
pidettävä julkisesti nähtävänä palveluyksikössä.
Omavalvontaohjelma sekä omavalvontaohjelman toteutumisen
seurantaan perustuvat havainnot ja niiden perusteella tehtävät
toimenpiteet on julkaistava neljän kuukauden välein julkisessa tietoverkossa
tai muulla niiden julkisuutta edistävällä tavalla.
Terveystalo noudattaa Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto
Valviran ohjeistuksen mukaan laadittua omavalvontasuunnitelmaa,
jota toimintakäsikirjat ja prosessikartat työohjeineen täydentävät.
Omavalvontasuunnitelma määrittelee, miten Terveystalossa huolehditaan
toiminnan lääketieteellisestä laadusta ja potilasturvallisuudesta.
Jokaisessa toimipaikassa tulee olla määriteltynä käytännöt, joiden avulla
omavalvontasuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet toteutetaan.
Terveystalon omavalvontasuunnitelman laatii potilasturvallisuustiimin
palvelupäällikkö yhdessä eri toimintojen ja palvelulinjojen
vastuuhenkilöiden kanssa. Omavalvontasuunnitelman tarkastaa
hallintoylilääkäri ja hyväksyy johtava ylilääkäri. Omavalvontasuunnitelman
toteutumista seurataan muun muassa sisäisissä ja ulkoisissa
auditoinneissa. Terveystalo julkaisee omavalvontasuunnitelman ja
-ohjelman verkkosivuillaan. Omavalvontasuunnitelman seurannan selvitys
toteutetaan vuosineljänneksittäin konsernin potilasturvallisuustyöryhmässä,
ja mahdolliset muutokset raportoidaan omavalvontasuunnitelman
päivityksen yhteydessä neljän kuukauden välein.
Laatupolitiikka
Terveystalon laatupolitiikka kuvaa Terveystalon sitoutumista korkeisiin
laatuvaatimuksiin sekä toiminnan jatkuvaan parantamiseen ja sisältää
laatutavoitteet ja periaatteet, joiden mukaan laatua varmistetaan.
Laatupolitiikka tukee Terveystalon arvoja ja strategiaa.
Terveystalolle korkea laatu on kunnia-asia, jota johdetaan kaikilla
organisaation tasoilla ja toteutetaan jokaisen arkityössä. Yhteiset prosessit
ja mitattavuus ohjaavat Terveystaloa hyvään ja tasalaatuiseen toimintaan.
Terveystalon laadukkaat ja asiakaslähtöiset palvelut edistävät suomalaisten
terveyttä ja samalla koko yhteiskunnan hyvinvointia. Terveystalo tarjoaa
asiakkaille aina sujuvaa, välittävää ja vaikuttavaa integroitua hoitoa.
Terveystalo on inhimillinen työntekopaikka, jossa ammattilaiset
voivat keskittyä olennaiseen. Terveystalo vaalii jatkuvaa kehitystä
tukevaa kulttuuria, seuraa ja mittaa laatua monella tasolla ja mittarilla,
joiden perusteella toiminta tarkastellaan säännöllisesti, tunnistetaan
kehityskohteita ja tehdään tarvittavia muutoksia.
Terveystalon laatutyö perustuu lääketieteellisen, toiminnallisen ja
kokemuksellisen laatuun. Terveystalon laatutavoitteet on asetettu
perustuen näihin edellä mainittuihin osa-alueisiin.
Lääketieteellisen laadun tavoitteena on varmistaa, että Terveystalon
toiminta on mitatusti parasta ja lääketieteellisesti vaikuttavaa.
Lääketieteellistä laatua ja vaikuttavuutta mitataan laaja-alaisesti, ja tuloksia
hyödynnetään johtamisessa ja kehittämisessä.
Toiminnallisen laadun tavoitteena on varmistaa, että Terveystalo tarjoaa
asiakkailleen aina vaikuttavaa integroitua hoitoa. Toiminnallisen laadun
johtaminen ja kehittäminen käsittää toimintaprosessien ja -ohjeiden
mukaisen toiminnan varmistamisen, riskienhallinnan, tietosuojan ja
tietoturvan toteuttamisen sekä ympäristövastuullisuuden edistämisen.
92
Ammattilaisen kokemuksellisen laadun tavoitteena Terveystalolla on olla
toimialan paras ja vetovoimaisin työntekopaikka ammattilaisille. Asiakkaan
kokemuksellisen laadun osalta Terveystalo tavoittelee aina erinomaista
asiakaskokemusta kaikissa kanavissa ja kohtaamisissa. Kokemuksellisen
laadun ja vaikuttavuuden johtamisessa hyödynnetään laaja-alaisesti asiakas-
ja ammattilaispalautteita.
Terveystalon laatupolitiikan hyväksyy hallitus ja sen toteuttamisen
valvonnasta vastaa ESG:n & laadun ohjausryhmä.
Jatkuvuussuunnitelma
Keskeisenä terveydenhuollon toimijana Terveystalolla on merkittävä
rooli valtakunnallisessa hoidon saatavuudessa myös poikkeustilanteissa.
Jatkuvuussuunnitelmassa on määritelty ja koottu ne organisaation
toimintamallit, jotka varmistavat Terveystalon kriittisten palvelujen
tuotannon poikkeus- ja häiriötilanteissa ja siten lääketieteellisten palvelujen
saatavuuden ja liiketoiminnan jatkuvuuden. Jatkuvuussuunnitelman
tavoitteina on varmistaa lääketieteellisen hoidon kriittisten palvelujen
saatavuus sekä asiakas-, potilas- ja työturvallisuus poikkeustilanteissa,
varmistaa organisaation ydintoimintojen mahdollisimman häiriötön
toiminta, toimintavalmiuden ylläpito poikkeustilanteessa ja nopea
häiriötilanteesta toipuminen, varautua uhkiin ja häiriöihin, joiden hallinta
edellyttää tiivistä ja laajaa yhteistyötä eri toimijoiden välillä sekä luoda
selkeä kuva jatkuvuudenhallinnan avainrooleista, vastuista ja tehtävistä
ja jatkuvuutta varmistavien toimintaohjeiden kokonaisuudesta.
Jatkuvuudenhallinta perustuu riskienarviointiin, ja se on osa Terveystalon
johtamis- ja raportointijärjestelmää. Terveystalon eri organisaatiotasojen
johtoryhmät vastaavat jatkuvuudenhallinnasta konsernin
ohjeistuksen mukaisesti.
Tietosuoja- ja tietoturvapolitiikat
Tietosuojapolitiikassa määritellään ne periaatteet, velvoitteet, vastuut,
organisointi, toimintatavat sekä seuranta, joita Terveystalossa noudatetaan
tietosuojan toteuttamisessa ja kehittämisessä. Tietosuojapolitiikka
toimii perustana tietosuojaa koskeville toimintatavoille ja -ohjeille ja sen
tarkoituksena on varmistaa Terveystalon asiakkaiden, henkilökunnan ja
sidosryhmiin kuuluvien yksilöiden henkilötietoihin liittyvien oikeuksien ja
vapauksien toteutuminen. Tietosuojapolitiikassa määritetään periaatteet
ja keinot, joilla varmistetaan henkilötietojen asianmukainen käsittely läpi
henkilötietojen koko elinkaaren. Nämä periaatteet ja keinot ohjaavat
kaikkea toimintaa Terveystalossa. Lisäksi varmistetaan yksityisyyden suojaan,
tietosuojaan sekä muuhun soveltuvaan erityislainsäädäntöön sisältyvien
säännösten noudattaminen. Politiikan periaatteet ovat lainmukaisuus ja
läpinäkyvyys, käyttötarkoitussidonnaisuus, tietojen minimointi, täsmällisyys,
säilytyksen rajoittaminen sekä eheys ja luottamuksellisuus. Koko Terveystalon
henkilöstön tulee noudattaa tietosuojapolitiikkaa. Tietosuojapolitiikan
vahvistaa Terveystalo-konsernin toimitusjohtaja, politiikan ylläpidosta
vastaa Terveystalon Lakiasiat, ja sitä päivitetään tarpeen mukaan. Ruotsissa
Feelgoodilla on oma tietosuojapolitiikkansa, jossa määritellään ne periaatteet,
velvoitteet, vastuut, organisointi, toimintatavat sekä seuranta, joita
Feelgoodissa noudatetaan tietosuojan toteuttamisessa ja kehittämisessä.
Tietosuojapolitiikan lisäksi potilastyölle on olemassa kattava potilastyön
tietosuojakäsikirja, jonka tarkoituksena on ohjeistaa, millä tavalla ja
perusteilla potilaiden henkilö- ja potilastietoja tulee käsitellä, ja missä
olosuhteissa ja mille osapuolille tietoja voidaan luovuttaa. Potilastyön
tietosuojakäsikirja on tarkoitettu erityisesti potilastyötä tekevien
terveystalolaisten käyttöön. Käsikirja sisältää ohjeet muun muassa
potilastietojen käsittelyyn, potilaan informoimiseen ja suostumuksiin,
potilastietojen luovuttamiseen, rekisteröidyn tarkastusoikeuteen,
potilasasiakirjamerkintöjen korjaamiseen ja potilastietojen poistamiseen,
lokitietopyyntöihin, väärinkäytösepäilyihin ja tietosuojaan liittyviin
poikkeamiin sekä potilasasiakirjojen säilyttämiseen ja hävittämiseen.
Potilastyön tietosuojakäsikirjan hyväksyy johtava ylilääkäri.
Terveystalon tietoturvan tavoitteet, vastuut ja toteutuskeinot määritellään
tietoturvapolitiikassa. Tietoturvapolitiikan keskeisinä tavoitteina ovat
Terveystalon hallussa olevien henkilötietojen (esimerkiksi asiakas- ja
potilastiedot) sekä teollisoikeuksien ja tekijänoikeuden alaisen materiaalin
suojaaminen ja niiden asianmukaisesta käsittelystä huolehtiminen, lakeihin,
asetuksiin, normeihin, viranomaismääräyksiin ja sopimuksiin kirjattujen
velvoitteiden noudattaminen, Terveystalon toimintaan kohdistuvien
uhkien tunnistaminen ja tietoriskien tarkoituksenmukainen hallinta
sekä tietojenkäsittelyn luotettavuuden ja kustannustehokkuuden
varmistaminen. Tietoturvaa kehitetään jatkuvasti havaintojen,
auditointien ja muuttuvan lainsäädännön perusteella.
Tekoälyn eettiset periaatteet
Terveystalo on sitoutunut tekoälyn vastuulliseen ja eettiseen
hyödyntämiseen osana liiketoimintaansa ja palveluidensa kehittämistä.
Tekoälyn käyttöä ohjaavat periaatteet ovat keskeinen osa yhtiön
kestävän kehityksen ohjelmaa. Terveystalon tekoälyn eettiset
periaatteet muodostavat viitekehyksen, jonka avulla varmistetaan,
että tekoälyratkaisut kehitetään ja otetaan käyttöön vastuullisesti,
läpinäkyvästi ja yhteiskunnallisesti kestävällä tavalla. Periaatteet
ohjaavat tekoälyn käyttöä koko sen elinkaaren ajan ja niitä päivitetään
säännöllisesti vastaamaan teknologian kehitystä ja sääntelyvaatimuksia.
Keskeiset periaatteet ovat:
• Vastuullisuus: Tekoälyä hyödynnetään kestävän kehityksen
tavoitteiden mukaisesti, erityisesti hoitovajeen ratkaisemiseksi ja
hoidon saatavuuden parantamiseksi. Tavoitteena on maksimoida
tekoälyn tuottama yhteiskunnallinen hyöty ja minimoida
ympäristövaikutukset.
• Ihmiskeskeisyys: Tekoälyä käytetään tavalla, joka tukee ihmisoikeuksia,
terveyttä ja hyvinvointia sekä vahvistaa terveydenhuollon
ammattilaisten toimijuutta Terveystalon arvojen mukaisesti. Tekoälyä
tulee hyödyntää potilaita hyödyttävällä tavalla, joko epäsuorasti
resurssien tehokkaamman käytön kautta tai suoraan parantamalla
hoidon saatavuutta, hoitotuloksia ja asiakaskokemusta.
• Selkeä vastuunjako: Terveystalo kantaa vastuun käyttämistään
tekoälyteknologioista. Yksittäiset työntekijät ovat vastuussa
tekoälyteknologioiden käytöstä Terveystalon ohjeiden ja politiikkojen
mukaisesti. Selkeää vastuunjakoa tuetaan Terveystalossa lisäämällä
työntekijöiden tietoisuutta tekoälyn vastuullisesta käytöstä.
• Validiteetti: Tekoälyratkaisut perustuvat luotettavaan dataan ja
selkeästi määriteltyihin käyttötarkoituksiin. Terveystalo noudattaa
lääketieteellistä tutkimusta, teknologisia edistysaskeleita sekä
asiaankuuluvia säädöksiä ja ohjeita tekoälyn käytössä.
93
• Turvallisuus: Terveystalo käyttää vain tekoälyjärjestelmiä, jotka
ovat luotettavia sekä vahvasti suojattuja väärinkäytöltä ja haitalta.
Tämä edellyttää jatkuvia toimenpiteitä haavoittuvuuksilta
suojautumiseksi ja eheyden ylläpitämiseksi. Terveystalo varmistaa,
että tekoälyjärjestelmät toimivat luotettavasti ja johdonmukaisesti,
ja arvioi säännöllisesti kumppaneidensa tekoälyjärjestelmien
turvallisuus- ja vaatimustenmukaisuustoimenpiteitä. Vahvat
kyberturvallisuustoimenpiteet ovat välttämättömiä tekoälyjärjestelmien
suojaamiseksi kyberuhilta ja haavoittuvuuksilta. Terveystalo monitoroi
tekoälyjärjestelmiä jatkuvasti, jotta mahdolliset käytön aikana
ilmenevät ongelmat voidaan havaita ja ratkaista.
• Läpinäkyvyys ja selitettävyys: Terveystalo tarjoaa selkeää tietoa
tekoälyn käytöstä ja varmistaa, että tekoälyn toiminta on jäljitettävissä
ja ymmärrettävissä.
• Yksityisyys ja tietosuoja: Yksityisyys ja tietosuoja ovat ensisijaisia
tekijöitä tekoälyn kehittämisessä ja käytössä, ja Terveystalo pyrkii aina
varmistamaan sovellettavan yksityisyys- ja tietosuojalainsäädännön
noudattamisen kaikissa tekoälyn kehittämisen ja käytön vaiheissa.
• Reiluus: Terveystalo edellyttää, että tekoälyjärjestelmät eivät syrji
yksilöitä. Tekoälytuotoksia tulee arvioida oikeudenmukaisuuden
ja syrjimättömyyden varmistamiseksi eri väestöryhmien kesken.
Terveystalo varmistaa, että tekoälyjärjestelmät tarjoavat
tasapuolista kohtelua ja suosituksia kaikille yksilöille heidän
taustastaan riippumatta.
• Jatkuva parantaminen: Terveystalo arvioi tekoälyratkaisujen toimivuutta
ja vaikutuksia jatkuvasti ja kehittää niitä systemaattisesti.
Tekoälyn eettiset periaatteet hyväksyy konsernin johtoryhmä.
Yhteydenpito vaikutuksista kuluttajien ja
loppukäyttäjien kanssa
S4-2
Terveystalo tähtää erinomaisen asiakaskokemuksen tarjoamiseen kaikissa
palvelukanavissaan. Asiakaspalautteet antavat arvokasta tietoa toiminnan
ja palveluiden kehittämiseen, mikä tähtää vahvistamaan Terveystalon
positiivisia vaikutuksia loppukäyttäjiin ja vastaavasti ehkäisemään
kielteisiä vaikutuksia. Terveystalo kerää asiakaspalautteita systemaattisesti
ja tarjoaa useita kanavia palautteen antamiseen, kuten Terveystalo-
sovellus, verkkolomakkeet, toimipaikoissa olevat palautelomakkeet sekä
suulliset ja kirjalliset palautteet. Terveystalo toteuttaa yritysasiakkailleen
asiakastyytyväisyyskyselyitä asiakaskokemuksen seuraamiseksi.
Asiakaskokemusta ja -tyytyväisyyttä mitataan jatkuvalla
satunnaisotannalla tehtävällä nettosuositteluindeksi (Net Promoter
Score, NPS) -kyselyllä tekstiviestitse sekä yritysasiakkaille suunnatuilla
asiakaskokemuskyselyillä. Asiakaskokemusta ja -tyytyväisyyttä mitataan
myös asiantuntijakohtaisesti jokaisen lääkärikäynnin jälkeen. Tällöin
käyntikohtaista hoidon vaikuttavuutta mitataan PEI-mittarilla (Patient
Enablement Instrument), joka mittaa asiakkaan kokemusta sairautensa
tai terveydentilansa kanssa pärjäämisestä vastaanoton jälkeen. NPS ja
PEI-indeksi ovat keskeisiä tulosmittareita, joille on asetettu mitattavat
tavoitteet. Tavoitteet on kuvattu osiossa S4-5 Olennaisten loppukäyttäjiin
liittyvien myönteisten vaikutusten edistämiseen liittyvät tavoitteet, josta
löytyy myös tarkemmat laskentaperiaatteet NPS- ja PEI-luvuille.
Terveystalossa on yhtenäinen menettelytapa ja seuranta
asiakaspalautteiden käsittelylle. Jokaisessa toimipaikassa on nimetty
laatu- ja potilasturvallisuusvastaava, joka vastaa palautteiden käsittelystä
ja varmistaa niiden huolellisen käsittelyn. Asiakkaille annetaan aina
vastaus, mikäli he sitä pyytävät. Asiakaspalautteita seurataan ja
raportoidaan säännöllisesti, ja niitä hyödynnetään sekä sisäisissä että
ulkoisissa laatuauditoinneissa arvioitaessa toteutettuja toimenpiteitä
ja niiden vaikutuksia. Asiakaspalautteet ovat tärkeä työkalu toiminnan
kehittämisessä ja asiakastyytyväisyyden lisäämisessä. Liiketoimintajohtajat
vastaavat oman alueensa osalta siitä, että asiakaspalaute otetaan huomioon
kokonaislaadun seurannassa, sen toteutumisessa ja kehittämisessä.
Tietosuojaan tai -turvaan liittyen Terveystalolla ei ole olemassa
erillistä asiakaspalauteprosessia, vaan siihen liittyen loppukäyttäjä voi
halutessaan toimittaa palautetta samalla tavalla kuin muihinkin palveluihin
liittyvissä asioissa. Tietoturvaan ja -suojaan liittyen voidaan tehdä
vaaratapahtumailmoitus.
Ruotsissa Feelgood kerää asiakaspalautetta systemaattisesti ja hyödyntää
sitä palveluiden kehittämisessä. Palautetta voidaan antaa useissa kanavissa,
kuten verkkolomakkeilla, toimipaikoissa ja suullisesti. Yritysasiakkaille
toteutetaan säännöllisiä tyytyväisyyskyselyjä, ja palautteet käsitellään osana
yhtiön ISO-sertifioitua laatujärjestelmää ja jatkuvan parantamisen prosessia.
Tämä toimintamalli on pitkälti yhtenevä konsernin Suomen käytäntöjen
kanssa ja varmistaa, että myös Ruotsissa loppukäyttäjillä on mahdollisuus
antaa palautetta ja vaikuttaa palveluiden kehittämiseen.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi
ja kanavat kuluttajille sekä loppukäyttäjille
huolenaiheiden esiin tuomiseksi
S4-3
Terveystalon asiakkailla on käytössään useita kanavia huolenaiheidensa
esittämiseen ja saamaansa hoitoon tai palveluun liittyvien puutteiden tai
vahinkojen ilmoittamiseen. Alla on lyhyt kuvaus näistä kanavista ja niiden
kautta saatavan palautteen tai ilmoitusten käsittelyprosesseista.
Vaaratapahtumailmoitus
Kaikkien Terveystalon työntekijöiden tulee tehdä vaaratapahtumailmoitus,
jos he havaitsevat potilas- tai asiakasturvallisuutta, tietosuojaa tai
tietoturvaa uhkaavan asian. Vaaratapahtumat jaetaan tapahtuman luonteen
mukaan läheltä piti -tilanteisiin ja haittatapahtumiin.
Läheltä piti -tilanteessa potilas- tai asiakasturvallisuutta tai tietosuojaa
uhkaava tapahtuma oli lähellä tapahtua, mutta haitta pystyttiin välttämään
94
esimerkiksi sattuman kautta tai havaittuun vaaratilanteeseen puuttumalla,
kuten tilanteessa, jossa potilaalle aiottiin antaa väärä lääkeannos, mutta
kaksoistarkistus esti sen.
Haittatapahtuma tarkoittaa, että potilaan turvallisuutta tai tietosuojaa
uhkaava tapahtuma toteutui, esimerkiksi potilaalle annettiin väärä
lääkeannos tai potilaan arkaluonteista tietoa joutui sivullisille. Ilmoitus
tehdään sähköisellä lomakkeella Terveystalon henkilöstön toimesta. Myös
potilas, asiakas, omainen tai läheinen sekä apteekki tai hyvinvointialue voi
tehdä vaaratapahtumailmoituksen sille tarkoitetulla lomakkeella, joka on
saatavilla Terveystalon verkkosivuilla.
Vaaratapahtumien käsittelyprosessissa jokaisesta
vaaratapahtumailmoituksesta lähetetään sähköpostiheräte toimipaikan
laatu- ja potilasturvallisuusvastaavalle, palautteiden ja vaaratapahtumien
käsittelijöille sekä vastaavalle lääkärille tai vastaavalle hammaslääkärille.
Laatu ja potilasturvallisuusvastaava sekä palautteiden ja vaaratapahtumien
käsittelijä vastaavat tapahtuman käsittelyn aloittamisesta ja
koordinoinnista eri toimintojen vastuuhenkilöiden kanssa. Vastaava
lääkäri/vastaava hammaslääkäri huolehtii tapahtuman lääketieteellisestä
arvioinnista. Laatu- ja potilasturvallisuusvastaava sekä palautteiden ja
vaaratapahtumien käsittelijä varmistavat juurisyyanalyysin ja korjaavat
toimenpiteet. Vuonna 2025 Terveystalon läheltä piti -ilmoitusten osuus
vaaratapahtumista oli 58,9 (54,1) prosenttia.
Potilasasiavastaava
Sosiaali- ja terveydenhuollossa nimetään potilasasiavastaavia ja
sosiaaliasiavastaavia potilaiden sekä sosiaalihuollon asiakkaiden
oikeuksien ja oikeusturvan varmistamiseksi (laki potilasasiavastaavista
ja sosiaaliasiavastaavista 739/2023). Tätä lakia sovelletaan
hyvinvointialueisiin sekä Helsingin kaupunkiin ja HUS-yhtymään.
Hyvinvointialueet ja Helsingin kaupunki vastaavat potilasasiavastaava- ja
sosiaaliasiavastaavatoiminnasta myös yksityisten palveluntuottajien
osalta. Terveystalon asiakkaat voivat tarvittaessa olla yhteydessä oman
hyvinvointialueensa tai Helsingin kaupungin potilasasiavastaavaan
saadakseen apua tai neuvoja.
Terveydenhuollon muistutus
Terveyden- ja sairaanhoitoonsa tai siihen liittyvään kohteluunsa
tyytymättömällä potilaalla on oikeus tehdä muistutus terveydenhuollon
toimintayksikössä terveydenhuollosta vastaavalle johtajalle (Laki
potilaan asemasta ja oikeuksista, Potilaslaki, 1992/785, 10§). Jos potilas
ei sairauden, henkisen toimintakyvyn vajavuuden tai muun vastaavan
syyn vuoksi kykene itse tekemään muistutusta tai jos hän on kuollut,
muistutuksen voi tehdä hänen laillinen edustajansa, omaisensa
tai muu läheisensä. Toimintayksikön on tiedotettava potilailleen
muistutusoikeudesta riittävällä tavalla sekä järjestettävä muistutuksen
tekeminen heille mahdollisimman vaivattomaksi. Muistutus tulee
tehdä pääsääntöisesti kirjallisesti. Muistutus voidaan tehdä myös
suullisesti erityisestä syystä. Toimintayksikön on käsiteltävä muistutus
asianmukaisesti, ja siihen on annettava kirjallinen vastaus kohtuullisessa
ajassa muistutuksen tekemisestä. Vastaus on perusteltava asian laadun
edellyttämällä tavalla.
Muistutukseen annettuun vastaukseen ei voi hakea muutosta
valittamalla. Muistutuksen tekeminen ei rajoita potilaan oikeutta kannella
hoidostaan tai hoitoon liittyvästä kohtelustaan terveydenhuollon
valvontaviranomaisille.
Terveydenhuollon kantelu
Hoitoon, kohteluun tai menettelytapoihin tyytymätön voi tehdä
kantelun Hallintolain 8a-luvun mukaisesti. Muistutuksen tekeminen
ei estä kantelun tekemistä. Kantelu tehdään pääsääntöisesti
Aluehallintovirastolle (AVI), ja Valviralle vain erityistilanteissa.
Potilasvahinkoilmoitus
Potilaalla on oikeus tehdä vahinkoilmoitus Potilasvakuutuskeskukselle
(PVK), mikäli on syntynyt epäily potilasvahingosta tai hoitovirheestä.
Tällöin asian selvittää ja ratkaisee PVK. Hyvinvointialueen
potilasasiavastaava neuvoo vahinkoilmoituksen tekemisessä. Vuonna
2025 Terveystalon korvattuja potilasvahinkoja suhteessa kaikkiin
käynteihin oli 0,0009 (0,0005) prosenttia.
Väärinkäytösten ilmoituskanava
Kuluttajat ja loppukäyttäjät voivat ilmoittaa havaitsemistaan eettisistä
epäkohdista tai lainsäädännön rikkomuksista Terveystalon väärinkäytösten
ilmoituskanavaan (WhistleB). Ilmoituskanavaa sekä ilmoitusten
käsittelyprosessia on kuvattu laajemmin kestävyysraportin osiossa G1 –
Liiketoiminnan harjoittaminen.
Laskentaperiaatteet
Läheltä piti tapahtumat / vaaratapahtumat
Mittarin tarkoituksena on parantaa potilasturvallisuutta.
Läheltä piti -tilanteiden osuus vaaratapahtumista kuvaa sitä,
kuinka hyvin Terveystalossa ennakoidaan mahdollisia riskejä.
Juurisyyanalyysillä tunnistetaan läheltä piti -tilanteeseen johtaneet
tekijät ja päätetään toimenpiteet, joilla estetään haittatapahtuma.
Luvussa on mukana kaikki käynnit Suomen toiminnoissa, pois
lukien henkilöstövuokrauspalvelut, ulkoistukset, lastensuojelu
ja hierontapalvelut. Luku ei sisällä tietosuojaan liittyviä
vaaratapahtumia.
Korvatut potilasvahingot / kaikki käynnit
Korvattujen potilasvahinkojen osuus käyntien lukumäärästä
kuvaa sitä, millainen osuus käynneistä johtaa korvattuun
potilasvahinkoon. Tunnusluvussa korvatut potilasvahinkoilmoitukset
suhteutetaan ilmoituksen saapumisvuoden käyntien
lukumäärään. Luvussa on mukana kaikki käynnit Suomen
toiminnoissa, pois lukien henkilöstövuokrauspalvelut,
ulkoistukset, lastensuojelu ja hierontapalvelut. Mittaria
tulkittaessa tulee huomioida, että luvut muuttuvat sitä mukaa,
kun Potilasvakuutuskeskus ratkaisee tapauksia ja tieto niistä
saadaan Terveystalolle. Potilasvahinkoilmoitusten käsittely kestää
Potilasvakuutuskeskuksessa keskimäärin kahdeksan kuukautta.
95
Toimenpiteet loppukäyttäjiin kohdistuvien
olennaisten vaikutusten suhteen sekä lähestymistavat
olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseen liittyen
loppukäyttäjiin, sekä näiden toimenpiteiden tehokkuus
S4-4
Terveystalon toiminnan merkittävin positiivinen kestävyysvaikutus syntyy
sujuvan, välittävän ja vaikuttavan integroidun hoidon tarjoamisesta
asiakkailleen, mikä on myös Terveystalon liiketoimintastrategian ydin.
Terveystalon integroidun hoitomallin tavoitteena on yhdistää
hoidon eri vaiheet saumattomasti ja luoda myönteisiä vaikutuksia eri
asiakasryhmille. Kuluttaja-asiakkaalle arvo syntyy nopeasti saatavilla
olevasta asianmukaisesta hoidosta, jatkuvasta tuesta koko hoitopolun
ajan ja parhaista mahdollisista hoitotuloksista. Yrityksille arvo syntyy
sairauspoissaolojen ja -kustannusten vähentymisestä tehokkailla
ennaltaehkäisevillä toimenpiteillä ja hoitopoluilla. Vakuutusyhtiöille
arvo syntyy tehokkaista hoitopoluista, jotka nopeuttavat toipumista ja
siten vähentävät vakuutustapahtuman kokonaiskustannuksia. Julkiselle
sektorille arvoa luovat kustannustehokkaat ja laadukkaat kumppanimallit
terveydenhuoltojärjestelmän pullonkaulojen ratkaisemiseksi. Terveystalo
arvioi hoitomalliensa onnistumista monista eri näkökulmista, kuten
potilaskokemuksista ja diagnoosikohtaisista vaikuttavuusmittareista.
Lisäksi nopea hoitoon pääsy ja erinomainen asiakaskokemus ovat
keskeisiä laatukriteereitä. Terveystalo kehittää jatkuvasti palveluitaan
koko hoitopolun osalta, mikä käsittää ennaltaehkäisyn, hoidon tarpeen
arvioinnin, vastaanotot, diagnostiikan, päiväkirurgian sekä kuntoutuksen.
Terveydenhuollon palveluiden lääketieteellisessä strategiassa, joka
tukee konsernin liiketoimintastrategiaa ja sen toteuttamista, on esitetty
tärkeimmät toimenpiteet ja aloitteet, joilla pyritään parantamaan
hoidon saatavuutta, laatua ja vaikuttavuutta sekä asiakaskokemusta.
Toimenpiteitä on määritelty kaikkiin hoitopolun vaiheisiin, ja niiden
toteutumista seurataan asetettujen tavoitteiden ja mittareiden avulla.
Portfolioliiketoimintojen keskeisenä painopistealueena on yhteistyön
kehittäminen Suomen hyvinvointialueiden kanssa, jotka vastaavat pääosin
julkisten sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä.
Seuraavissa kappaleissa on kuvattu merkittävimpiä jatkuvia,
suunniteltuja sekä raportointivuonna 2025 toteutettuja toimenpiteitä
Terveystalon asiakkaisiin kohdistuvien myönteisten vaikutusten
edistämiseksi. Toimenpiteet ovat osa normaalia liiketoiminnan
kehittämistä ja rahoitetaan osana Terveystalon normaalia budjetointia ja
investointisuunnittelua.
Terveystalo digitalisaation edelläkävijänä
Terveystalo on terveydenhuollon digitalisaation suunnannäyttäjä
Suomessa. Yli 2,7 miljoonaa suomalaista käyttää Terveystalon digitaalisia
palveluita, ja yli miljoonalla on pääsy Terveystalon sovelluksiin myös
julkisessa terveydenhuollossa.
Digitalisaation painopisteitä ovat:
• datan hyödyntäminen terveysriskien tunnistamisessa ja
ennaltaehkäisyssä,
• hoitoon pääsyn nopeuttaminen monikanavaisessa tuotantomallissa,
• hoidon vaikuttavuuden systemaattinen mittaaminen ja jatkuva
kehittäminen.
Terveystalo kehittää digitaalisia ratkaisuja sekä kuluttaja- että
yritysasiakkaille. Kuluttajille tarjotaan etävastaanottoja, chat-palveluita,
digitaalisia hoitopolkuja ja moderneja terveysteknologiaratkaisuja.
Yritysasiakkaille Terveystalo tarjoaa älykkäitä työkykyjohtamisen työkaluja,
kuten Suunta- ja Sirius-järjestelmät, sekä tekoälyä hyödyntäviä ohjelmia
työkykyriskien ennakointiin.
Terveystalossa on käytössä digitaalinen hoidon tarpeen itsearvio,
joka helpottaa hoitoon pääsyä ja asiointia sairastumistilanteissa
ohjaamalla asiakkaat oikea-aikaisesti oikealle ammattilaiselle ja
oikeaan asiointikanavaan. Työkalu analysoi asiakkaan kuvaamat oireet,
tekee kiireellisyysarvion ja välittää tiedot etukäteen vastaanottavalle
ammattilaiselle, mikä nopeuttaa hoitoprosessia ja vähentää turhia
käyntejä.
Vuonna 2025 ruotsalaisen teknologiayhtiö MedHelpin ja muiden
omistajien kanssa perustettu yhteisyritys vauhdittaa modernin
työterveysalustan kehitystä. Tekoäly ja data-analytiikka mahdollistavat
yksilö- ja organisaatiotason riskien tunnistamisen ja työterveyspalveluiden
optimoinnin. Tavoitteena on tuoda kaikki työterveysratkaisut yhdelle
alustalle, mikä tehostaa ammattilaisten työtä ja parantaa asiakaskokemusta.
Terveystalo kehittää myös julkisen sektorin digipalveluita, kuten
AI-avusteisia kirjausapureita, älykkäitä chatbotteja ja digialustoja
hyvinvointialueiden käyttöön. Näiden avulla voidaan vähentää
tarpeettomia potilaskontakteja, tehostaa itsepalvelua ja varmistaa
hoidon jatkuvuus.
Terveystalo on sitoutunut tekoälyn vastuulliseen käyttöön ja on julkaissut
omat eettiset periaatteensa tekoälyn hyödyntämisestä terveydenhuollossa.
Teknologiaa kehitetään aina asiakastarpeista lähtien, ja tavoitteena on
tarjota korkealaatuisia, sujuvia, vaikuttavia ja inhimillisiä palveluita.
Tekoäly tukee vaikuttavaa, turvallista ja ihmiskeskeistä
terveydenhuoltoa
Terveystalo hyödyntää tekoälyä monipuolisesti palveluidensa
kehittämisessä, keskittyen erityisesti hoidon saatavuuden ja laadun
parantamiseen, ammattilaisten työn tukemiseen sekä sisäisten
prosessien tehostamiseen.
Tekoälyä käytetään parantamaan hoidon laatua muun muassa
kuvantamisessa. Magneettikuvauksessa (MRI) neuroverkkoja hyödyntävä
tekoälylaskenta parantaa kuvanlaatua sekä kuvausaikaa. Tekoälyn avulla
voidaan myös parantaa hoidon saatavuutta tehostamalla ammattilaisten
työtä. Esimerkiksi chat-vastaanotoilla tekoälyavusteinen potilaskertomusten
kirjaaminen on jo arkea: tekoäly luonnostelee potilaan lähtötietojen ja
chat-keskustelun pohjalta lääkärille ehdotuksen potilaskertomuksesta.
Lääkäri joko hyväksyy, muokkaa tai hylkää kertomuksen. Tekoälyä
hyödynnetään myös palautteen käsittelyssä, sisäisessä tiedonhaussa
ja työarjen sujuvoittamisessa, mikä parantaa asiakaskokemusta ja
vapauttaa ammattilaisten aikaa potilastyöhön. Tekoälyn tuottamaa laatua,
potilasturvallisuutta ja arvoa seurataan Terveystalossa tarkasti. Tekoälyn
avulla käsitellään potilastietoja vain silloin, kun se on välttämätöntä hoidon
tarjoamiseksi eikä potilastietoja voi päätyä missään muodossa ulkopuolisten
luvattomaan käyttöön. Hoidosta ja hoitopäätöksistä vastaa aina lääkäri.
96
Huhtikuussa 2025 Terveystalo julkaisi tekoälyn eettiset periaatteet,
jotka ohjaavat kaikkea tekoälyn kehitystä ja käyttöä. Periaatteet korostavat
ihmiskeskeisyyttä, vastuullisuutta, läpinäkyvyyttä, turvallisuutta ja
yksityisyyttä. Kaikki Terveystalon tekoälyprojektit noudattavat tiukasti
tietosuojalainsäädäntöä ja tietoturvavaatimuksia, ja uudet työkalut käyvät
läpi tarkat arvioinnit ennen käyttöönottoa. Terveystalon AI-tiimi valvoo
tekoälyn hallintaa, tukee projekteja ja varmistaa sääntelyn noudattamisen.
Terveystalo panostaa vahvasti henkilöstön osaamiseen ja järjestää
tekoälyyn liittyviä koulutuksia, joissa käydään läpi tekoälyn perusteita,
käyttösääntöjä ja sovelluksia. Ammattilaiset käyttävät vain Terveystalon
hyväksymiä työkaluja, ja tekoälyn kehitystyö tehdään tiiviissä yhteistyössä
terveydenhuollon ammattilaisten kanssa. Lisäksi Terveystalo kerää
laajasti tietoa tekoälyhankkeiden vaikutuksista hoidon laatuun ja
tekee vertaisarvioitua tutkimusta, jotta opit voidaan jakaa laajemmin
terveydenhuollon ja lääketieteen käyttöön.
Terveystalo Ella – enemmän aikaa potilaan hoitoon
Terveystalo kehittää uutta modernia potilastietojärjestelmää, Terveystalo
Ellaa, yhdessä terveydenhuollon ammattilaisten kanssa. Ellan tavoitteena
on sujuvoittaa vastaanottotyötä, vapauttaa aikaa potilaan kohtaamiseen
ja tarjota aidosti älykäs työkalu hoidon suunnitteluun ja toteutukseen.
Terveystalo Ella tuo konkreettisia hyötyjä myös asiakkaille. Järjestelmä on
suunniteltu parantamaan hoidon laatua, jatkuvuutta ja asiakaskokemusta.
Ellan avulla hoitava ammattilainen saa nopeasti käyttöönsä potilaan
hoidon kannalta olennaiset tiedot, mikä mahdollistaa yksilöllisemmän ja
vaikuttavamman hoidon. Kun tiedonkulku on sujuvaa ja hoitohistoria näkyy
yhdestä näkymästä, jokainen lääkäri voi toimia potilaan omalääkärinä –
riippumatta siitä, missä tai milloin hoito tapahtuu.
Järjestelmä tukee hoidon suunnittelua ja toteutusta hoitopolkujen
avulla, varmistaen että hoito etenee suunnitellusti, oikea-aikaisesti ja oikean
ammattilaisen toimesta. Tämä vähentää päällekkäisiä käyntejä, parantaa
hoitotuloksia ja tuo varmuutta asiakkaalle.
Ellan kehityksessä korostuu asiakaslähtöisyys: kun ammattilaisen työ
sujuvoituu, jää enemmän aikaa kohtaamiseen ja potilaan kuuntelemiseen.
Terveystalo Ella on askel kohti terveydenhuoltoa, jossa teknologia tukee
inhimillistä hoitoa.
Kaksivuotinen kehitysohjelma uudistaa
työterveyspalveluita teknologiavetoisesti
Terveystalo on käynnistänyt työterveydessä kaksivuotisen
kehitysohjelman, jonka fokus on erityisesti ennaltaehkäisevien
palveluiden vaikuttavuudessa, tuotantokustannusten alentamisessa
sekä yritysasiakkaan asioinnin sujuvoittamisessa. Ohjelma jatkuu
vuoteen 2027 asti.
Terveystalo investoi tulevina vuosina vahvasti digitaalisiin ratkaisuihin,
jotka tukevat työkykyä ja tuottavat lisäarvoa yritysasiakkaille. Vuonna
2025 ruotsalaisen teknologiayhtiö MedHelpin ja muiden omistajien
kanssa perustettu yhteisyritys vauhdittaa modernin työterveysalustan
kehitystä. Tavoitteena on hyödyntää Medhelpin tekoälypohjaista
terveyspalvelualustaa osana digitaalista työterveyden kehitystä.
MedHelpin tekoälyyn pohjautuva terveysalusta tarjoaa työnantajille
tehokkaat työkalut sairauspoissaolojen hallintaan ja vähentämiseen, ja se
tulee vaiheittain korvaamaan nykyiset työterveyden digitaaliset ratkaisut
vuoden 2026 aikana.
Työterveyden kehitysohjelma on kokonaisvaltainen kehityshanke, joka
yhdistää asiakasymmärryksen, ammattilaisten osaamisen ja digitaaliset
työkalut tavoitteena vahvistaa entisestään Terveystalon roolia työelämän
kumppanina ja kestävän terveydenhuollon edelläkävijänä.
Digitaaliset ratkaisut mielenterveyden tuen
vahvistamiseksi työterveydessä
Mielenterveysongelmat kuuluvat Terveystalon kolmen yleisimmän
diagnoosiryhmän joukkoon, ja oikean ja vaikuttavan hoidon toteutuminen
mielenterveysongelmissa on yksi Terveystalon lääketieteellisen strategian
painopisteistä. Vuonna 2025 Terveystalo lanseerasi Terapiat etulinjaan
työterveydessä -hankkeen, jonka keskeinen tavoite tähtää laajemmin
hyvinvoinnin edistämiseen.
Terapiat etulinjaan -malli tuo työterveyshoitajille uusia, rakenteistettuja
tapoja tunnistaa eri mielenterveyteen vaikuttavia haasteellisia tilanteita ja
tarjoaa selkeyttä siihen, miten asiakasta voi tietyissä tilanteissa rohkaista
ottamaan vastuuta omasta hyvinvoinnistaan. Mallin digitaaliset työkalut
– kuten terapianavigaattori, ensijäsennys ja omahoito-ohjelmat – tukevat
ammattilaisia asiakkaiden mielenterveyden haasteiden tunnistamisessa
ja yksilöllisen tuen tarjoamisessa. Asiakkaat ohjautuvat aktiivisesti
pohtimaan omaa tilannettaan ja ottamaan vastuuta hyvinvoinnistaan, mikä
vahvistaa heidän minäpystyvyyttään ja edistää hoidon vaikuttavuutta.
Terapiat etulinjaan -toimintamalli otettiin ensimmäisenä käyttöön Pohteen
hyvinvointialueelta.
Mallin käyttöönottoa tuetaan alueellisilla koulutuksilla, ja tavoitteena
on laajentaa sen käyttö koko Terveystalon työterveysverkostoon vuoden
2026 aikana. Vaikuttavuutta seurataan systemaattisesti asiakaspalautteen ja
tutkimusnäytön avulla, ja alustavat tulokset osoittavat palvelun tuottavan
arvoa sekä asiakkaille että organisaatioille.
Yhteinen asiakaskohtaamismalli vahvistaa palvelun laatua
ja yhdenmukaisuutta
Terveystalo on kehittänyt asiakaspalvelun tueksi HETKI-mallin, joka toimii
käytännön työkaluna lähes 800 asiakaspalvelun ammattilaiselle ja tukee
esihenkilöitä asiakaspalvelun johtamisessa. Malli kiteyttää Terveystalon
tavan kohdata asiakkaat ja varmistaa, että jokainen asiakaskohtaaminen on
mahdollisimman sujuva, välittävä ja vaikuttava. HETKI-mallin taustalla on
ajatus siitä, että digitaalisuuden ja itsepalvelun yleistyessä ihmisten välisten
kohtaamisten merkitys korostuu – jokainen hetki asiakkaan kanssa on
mahdollisuus rakentaa hyvää asiakaskokemusta.
HETKI-malli kehitettiin vuoden 2025 aikana tiiviissä yhteistyössä
asiakaspalvelun työntekijöiden, esihenkilöiden, asiakaskokemustiimin sekä
ulkopuolisen palvelumuotoilutoimiston kanssa. Mallin suunnittelussa
hyödynnettiin myös asiakkaiden näkemyksiä ja odotuksia, jotka korostavat
ystävällisyyttä, osaamista, nopeaa ratkaisukykyä ja henkilökohtaista otetta.
Mallin käyttöönotto alkoi syksyllä 2025 toimipaikkojen asiakaspalvelussa,
ja sen laajentaminen keskitettyyn asiakaspalvelukeskukseen on
97
suunniteltu alkuvuodelle 2026. Tavoitteena on, että vuoden 2026
loppuun mennessä HETKI-malli olisi jalkautunut osaksi kaikkia
asiakaskohtaamisia toimipaikoilla.
HETKI-malli ei ole vain yksittäinen kehityshanke, vaan osa
Terveystalon kulttuurin ja toiminnan pitkäjänteistä kehittämistä. Sen
avulla asiakaspalvelun laatua voidaan parantaa systemaattisesti, ja
asiakaskokemuksen johtaminen yhtenäistyy koko organisaatiossa.
Omalääkärimalli tuo jatkuvuutta ja säästöjä
ikääntyneiden kotihoitoon
Terveystalo on kehittänyt omalääkärimallin ikääntyneiden kotihoitoon, ja
sen vaikuttavuus on osoitettu riippumattomassa NHG:n selvityksessä1)
Kanta-Hämeen hyvinvointialueella. Mallissa nimetty lääkäri vastaa
kotihoidon asiakkaiden terveyspalveluista kokonaisvaltaisesti. Palveluun
sisältyvät säännölliset lääkärinkierrot – sekä etänä että asiakkaan
kotona – lääkehoidon kokonaisuuden arviointi sekä kotihoidon hoitajien
mahdollisuus konsultoida lääkäriä asukkaiden terveyskysymyksissä.
Selvityksen mukaan omalääkärimalli madalsi kotihoidon kustannuksia
17 prosenttia ja vähensi kodin ulkopuolisten hoitopäivien tarvetta
27 prosenttia. Mallin vaikuttavuus perustuu erityisesti tehtävään
koulutettujen lääkärien vahvaan osaamiseen, sitoutumiseen sekä
tiiviiseen yhteistyöhön hoitohenkilöstön kanssa. Lääkärien pysyvyys on
ollut poikkeuksellisen korkealla tasolla (97 prosenttia), mikä takaa hoidon
jatkuvuuden ja parantaa hoidon laatua.
Hyvinvointialue hyötyy palvelusta paitsi kustannussäästöjen muodossa
myös hoidon ennustettavuuden ja jatkuvuuden kautta. Malli vähentää
hoitopaikkojen vaihtelusta aiheutuvaa kuormitusta ikääntyneille ja tukee
inhimillistä, kotona tapahtuvaa hoitoa. Terveystalon omalääkärimalli on
helposti monistettavissa kaikille hyvinvointialueille, ja sen käyttöönotto
tukee ikääntyvän väestön tarpeisiin vastaamista kestävällä, laadukkaalla
ja kustannustehokkaalla tavalla.
1)
Terveystalo x Oma-Häme x NHG Kotihoidon lääkäripalvelumallin
vaikuttavuusselvitys: Loppuraportin tiivistelmäversio. 30.9.2025.
Innovatiivinen itsemittauspalvelu tukee sairauksien
ennaltaehkäisyä ja työkyvyn ylläpitoa
Terveystalo on solminut strategisen kumppanuuden suomalaisen
terveysteknologiayritys MedicubeXin kanssa, jonka myötä Terveystalo saa
käyttöönsä MedicubeXin kehittämät e-Terveysasemat™. Kumppanuuden
tavoitteena on vahvistaa sairauksien ennaltaehkäisyä ja tukea väestön
terveyttä matalan kynnyksen palvelun avulla. e-Terveysasema™ tarjoaa
asiakkaille mahdollisuuden tehdä omatoiminen terveystarkastus noin
viidessä minuutissa. Mittaus kattaa muun muassa verenpaineen, sykkeen,
happisaturaation, hengitystiheyden, lämmön, painon, kehon koostumuksen,
sydän- ja verisuonitautien sekä tyypin 2 diabeteksen riskin arvioinnin
AGE-arvon avulla, sekä suppean EKG:n. Palvelu tukee elintapasairauksien
varhaista tunnistamista ja motivoi asiakkaita seuraamaan omaa
terveydentilaansa säännöllisesti.
Ensimmäinen e-Terveysasema™ otettiin käyttöön syyskuussa 2025
Teollisuuden Voiman henkilöstölle Olkiluodon ydinlaitoksella osana
työterveyden palveluita. Asiakkaat saavat mittaustuloksistaan viitearvot
ja suosituksen keskustella tuloksista tarvittaessa työterveystiimin
kanssa. Terveystalo tarjoaa asiantuntijatukea tulosten tulkintaan ja
tarvittaessa lisätutkimuksiin. Palvelu tukee työkyvyn ylläpitoa erityisesti
turvallisuuskriittisissä työympäristöissä, ja sen laajentamista useammalle
asiakasorganisaatiolle suunnitellaan tulevaisuudessa. Innovatiivinen
itsemittauspalvelu on osa Terveystalon pitkäjänteistä työtä terveyden
edistämiseksi ja sairauksien ennaltaehkäisemiseksi.
Verianalyysiteknologia laajeni työterveydestä kuluttajille
– ennaltaehkäisyä entistä laajemmalle joukolle
Vuoden 2024 alusta Terveystalon työterveysasiakkaat Suomessa saivat
käyttöönsä Nightingale Healthin verianalyysin osana terveystarkastuksia.
Teknologia auttaa havaitsemaan riskin sairastua tavanomaisimpiin
kansantauteihin, ja sen avulla Terveystalon työterveys voi tukea sairauksien
ennaltaehkäisyä. Vuoden 2025 loppuun mennessä jo noin 200 000
työterveysasiakasta oli saanut verianalyysiin perustuvan riskiraportin.
Terveystalo huolehtii yli 722 000 työikäisen suomalaisen terveydestä ja
tarjoaa yhä useammalle näkymän henkilökohtaiseen alttiuteen sairastua
sekä tukea elintapamuutokseen.
Vuonna 2025 teknologian käyttöä laajennettiin kuluttaja-asiakkaille
uuden tuotteen, Elintapasairauksien riskianalyysin, muodossa. Tuote
lanseerattiin toukokuussa 2025 erityisesti yli 60-vuotiaille, mutta se on
saatavilla kaikille yli 18-vuotiaille ilman lääkärin lähetettä. Riskianalyysi
kertoo verikokeen pohjalta riskin sairastua kahdeksaan elintapasairauteen
ja tarjoaa asiakkaalle havainnollisen raportin, jonka avulla voi seurata
elintapamuutosten vaikutusta omaan sairastumisriskiin.
Tulokset toimitetaan Terveystalo-sovellukseen ja verkkopalveluun, ja
asiakas voi halutessaan varata erillisen vastaanoton tulosten läpikäyntiin
hoitajan tai elintapalääketieteeseen perehtyneen lääkärin kanssa.
Uusi tuote korvasi aiemman Terveystalo + Nightingale
-hyvinvointimittauksen, ja sen lanseeraus tukee Terveystalon strategiaa
tarjota vaikuttavia, ennaltaehkäiseviä palveluita myös työelämän
ulkopuolella oleville asiakkaille. Vuonna 2025 kehitystyötä jatkettiin
myös työterveyden puolella, erityisesti erilaisten interventioiden,
kuten digitaalisien elintapavalmennusten, kehittämisessä.
Seurannan avulla varmistetaan, että toteutetut toimenpiteet todella
vähentävät sairastumisriskejä.
Terveystalon hoitopolut tukevat omahoitoa ja tehostavat
terveydenhuollon toimintaa
Terveystalo on vuodesta 2021 alkaen kehittänyt Käypä hoito -suosituksiin ja
muihin yleisesti hyväksyttyihin hoitosuosituksiin perustuvia hoitopolkuja.
Hoitopolkujen tavoitteena on varmistaa hoidon yhdenmukaisuus ja
vaikuttavuus, tukea terveydenhuollon ammattilaisten työtä, edistää
asiakkaiden terveyttä ja varmistaa diagnostiikan sekä seurannan
toteutuminen.
Hoitopolut toimivat työkaluna terveydenhuollon ammattilaisille, jotka
näkevät potilasjärjestelmässä herätteenä työdiagnoosiin perustuvat
hoitosuositukset ja jatkotoimenpiteet. Nämä sisältävät ehdotuksia
diagnostiikasta, kuten laboratorio- ja kuvantamistutkimuksista, sekä
tilanteista, joissa erikoislääkärin konsultaatio tai terapiamuodot, kuten
98
lyhytpsykoterapia tai fysioterapia, ovat suositeltavia. Hoitopolut auttavat
myös asiakasta tarjoamalla Terveystalo-sovelluksessa selkeitä ohjeita
tutkimuksiin valmistautumisesta, omahoidosta ja tarvittaessa terapioiden
aloittamisesta. Asiakkaalle hoitopolut mahdollistavat selkeämmän ja
sujuvamman hoidon sekä paremman ymmärryksen hoidon kulusta.
Terveydenhuollon ammattilaisille ne tarjoavat työtä helpottavia työkaluja,
jotka vähentävät hallinnollista kuormitusta ja tukevat päätöksentekoa.
Vuoden 2025 loppuun mennessä käytössä oli noin 80 hoitopolkua,
jotka kattoivat muun muassa alaselkäkivun, masennuksen ja ahdistuksen,
unettomuuden sekä lasten alahengitystieinfektioiden hoidon.
Vuoden aikana hoitopolkuja kehitettiin edelleen esimerkiksi ohjausta
selkeyttämällä. Lisäksi käynnistettiin työ hoidon vaikuttavuutta mittaavien
kyselyiden viemiseksi lääkinnällisiksi laitteiksi, mikä tehostaa entisestään
hoidon vaikuttavuuden seurantaa ja tukee siirtymistä kohti entistä
vaikuttavampia hoitoja.
Potilasturvallisuuskulttuurin kehittäminen osana
laadukasta ja turvallista hoitoa
Terveystalossa potilasturvallisuuden kehittäminen on keskeinen osa hoidon
laatua ja vastuullista toimintaa. Potilasturvallisuuskulttuuri muodostaa
tämän työn perustan, ja sen tavoitteena on luoda avoin ja luottamuksellinen
ilmapiiri, jossa työntekijät voivat tuoda esille havaitsemiaan epäkohtia ja
vaaratilanteita ilman pelkoa sanktioista tai syyllistämisestä. Epäkohtien
ja vaaratapahtumien systemaattinen käsittely varmistaa, että vastaavia
tilanteita voidaan ehkäistä tulevaisuudessa. Potilasturvallisuuskulttuurin
ylläpitoa ja kehittämistä tuetaan muun muassa pakollisella potilas- ja
asiakasturvallisuuden verkkokurssilla, joka sisältyy uusien työntekijöiden
perehdytykseen ja jonka suorittaminen on edellytys kaikille hoitotyötä
tekeville työntekijöille sekä vastuurooleissa toimiville henkilöille.
Potilasturvallisuuden kehittämistä tukee säännöllisesti toteutettava
asiakas- ja potilasturvallisuuskulttuurikysely, joka antaa arvokasta tietoa
toiminnan nykytilasta ja kehittämiskohteista. Viimeisin kysely suoritettiin
vuonna 2025, ja siihen vastasi noin 1 600 potilastyötä tekevää ammattilaista,
joista 14 prosenttia oli lääkäreitä. Tulokset osoittivat, että Terveystalon
potilasturvallisuuskulttuuria arvostetaan laajasti. Vaaratapahtumien
raportoinnin ja ilmoitusjärjestelmien tuntemus oli parantunut aiempiin
vuosiin verrattuna, ja potilasturvallisuusosaaminen koettiin korkeatasoiseksi.
Alueet, palvelulinjat sekä toiminnot nostivat kyselyn tuloksista
kehityskohteita, joiden vaikutuksia tullaan arvioimaan vuoden 2027 asiakas-
ja potilasturvallisuuskulttuurikyselyssä, jonka tulokset ohjaavat edelleen
strategista kehittämistyötä.
Terveyskumppanuus ja digipalvelut hyvinvointialueiden
muutoksen tukena
Portfolioliiketoiminnot vahvistavat yhteyttään Suomen hyvinvointialueisiin
vuonna 2024 perustetun Terveyskumppani-organisaation kautta.
Suomi on jaettu 21 hyvinvointialueeseen, Helsingin kaupunkiin sekä
Uudenmaan alueen erikoissairaanhoidon järjestäjä HUSiin, jotka
vastaavat julkisten sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä.
Hyvinvointialueet aloittivat toimintansa vuoden 2023 alussa, mutta
organisaatioiden rakentaminen sekä taloudelliset haasteet ovat
rajoittaneet mahdollisuuksia pitkäjänteisten strategisten ratkaisujen
kehittämiseen ja yhteistyöhön yksityisten palveluntuottajien kanssa.
Terveyskumppani-organisaationsa avulla Terveystalo keskittyy
tunnistamaan hyvinvointialueiden yksilöllisiä haasteita ja vastaamaan
niihin. Terveyskumppanuuteen kuuluvat henkilöstövuokrauksen, julkisten
palvelujen digitaalisten ratkaisujen, kumppanuuksien, palvelumyynnin,
kuntoutuksen ja lastensuojelun liiketoiminnat. Terveystalo keskittyy
näistä erityisesti kolmeen fokusalueeseen: palvelujen digitalisointiin,
henkilöstön saatavuuden varmistamiseen henkilöstövuokrauspalvelujen
kautta sekä palvelujen saatavuuden turvaamiseen tarjoamalla omaa
palvelutuotantokapasiteettiaan hyvinvointialueille. Terveystalo
on Terveyskumppani-organisaation kautta luonut tiiviimmän
keskusteluyhteyden hyvinvointialueisiin ja oppinut tuntemaan niiden
tarpeita sekä kehittänyt palvelutarjontaa vastaamaan tähän. Terveystalon
kumppanuudet hyvinvointialueiden kanssa ovat tämän myötä laajentuneet.
Terveystalo pyrkii syvemmän alueiden tuntemuksen kautta kehittämään
myös uutta palvelutarjontaa, joka vastaa hyvinvointialueiden tarpeisiin.
Suomen sosiaali- ja terveyspalvelujärjestelmä on suurten haasteiden
edessä: väestö ikääntyy, palvelutarve kasvaa, ja resurssit – niin
henkilöstö- kuin taloudellisetkin – ovat rajallisia. Palvelujen tuottamisen
on oltava entistä tehokkaampaa, ja digitalisaatio on yksi keskeinen
ratkaisu näihin haasteisiin. Terveystalon digialusta tehostaa ja
sujuvoittaa ammattilaisten ajankäyttöä, mikä tuo kustannussäästöjä
hyvinvointialueille. Automatisointi tukee hoidon jatkuvuutta, lisää
tehokkuutta, parantaa laatua ja vahvistaa potilasturvallisuutta. Yhden
integroidun sähköisen asiointialustan käyttö yksittäisten järjestelmien
sijaan helpottaa ja selkeyttää asiointia potilaille. Terveystalon digialusta
on käytössä jo neljällä hyvinvointialueella: Varsinais-Suomessa,
Satakunnassa, Etelä-Pohjanmaalla ja Lapissa.
Feelgoodin keskeiset toimenpiteet palveluiden laadun
ja asiakaskokemuksen parantamiseksi
Vuonna 2025 Feelgood toteutti useita kehitystoimia palveluiden
laadun vahvistamiseksi, asiakaskokemuksen parantamiseksi ja
työterveyspalveluiden vaikuttavuuden lisäämiseksi. Peruspalvelutarjonta
määriteltiin selkeämmäksi, jotta palveluiden tilaaminen olisi
yksinkertaisempaa, ja psykologiaan sekä käyttäytymistieteisiin liittyvää
palveluvalikoimaa täsmennettiin. Myös digitaalisia ratkaisuja kehitettiin
laajasti: Koll på MK -tilauspalvelua laajennettiin, Friskkollen-palveluun
luotiin yhtenäinen digitaalinen prosessi mittauksesta ajanvaraukseen,
ja Feelgood-sovellukseen lisättiin digitaalisia lomakkeita. Omatoimisia
ajanvarausvaihtoehtoja lisättiin sekä verkkopalvelussa että
sovelluksessa, ja palveluiden ostajille tarjottiin mahdollisuus tarkastella
erilaisia tilastotietoja. Lisäksi toteutettiin toimenpiteitä digitaalisten
vastaanottojen osuuden kasvattamiseksi ja otettiin käyttöön uusi
digitaalinen alusta yrityskoulutusten ja kurssihallinnan tarpeisiin.
Työtä jatkettiin myös palveluiden vaikuttavuuden mittaamiseksi
ja tulosten viestimiseksi, jotta varmistetaan parempi toiminnan
läpinäkyvyys ja tehokkuus.
99
Toimenpiteet ja lähestymistavat olennaisten riskien
hallintaan liittyen loppukäyttäjiin, sekä näiden
toimenpiteiden tehokkuus
S4-4
Seuraavassa on kuvattu toimenpiteet loppukäyttäjiin liittyvien olennaisten
riskien hallitsemiseksi. Olennaisuusanalyysissa tunnistetut olennaiset riskit
liittyvät potilaiden tietosuojaan ja -turvaan sekä palvelujen saatavuuteen.
Tietosuojaan ja -turvaan liittyvien riskien hallintaprosessi on sisällytetty
myös yhtiön olemassa olevaan yleiseen riskienhallintaprosessiin.
Potilaiden tietosuojaan ja tietoturvaan liittyvät
toimenpiteet
Terveystalon henkilöstön tulee noudattaa tietosuojapolitiikkaa, ja jokaisella
on velvollisuus käsitellä henkilötietoja asianmukaisesti ja nostaa esille
havaitsemiaan puutteita tietosuojassa.
Vastuu tietosuojan toteuttamisesta ja johtamisesta on konsernijohdolla,
toiminnoista vastaavilla johtajilla sekä yksikönjohtajilla omalla
vastuualueellaan. Terveystalo-konsernissa on lainsäädännön edellyttämä
tietosuojavastaava, joka toimii tehtävässään tietosuoja-asetuksen
mukaisissa tehtävissä ja raportoi lakisääteisesti suoraan konsernin
johdolle. Terveystalossa toimii tietosuojan työryhmiä, jotka käsittelevät ja
seuraavat tietosuojaan liittyviä asioita sekä kehittävät tietosuojatoimintaa.
Tietosuojavastaava raportoi tietosuojasta esihenkilölle viikoittain ja
Terveystalon tietosuojaryhmälle neljä kertaa vuodessa. Yleisen tietosuoja-
asetuksen myötä tietosuojavaatimukset ovat Ruotsissa samat kuin
Suomessa, mutta paikallinen terveydenhuolto- ja sosiaalilainsäädäntö on
Ruotsissa tietyiltä osin erilainen kuin Suomessa. Ruotsissa Feelgoodilla on
tästä syystä oma tietosuojapolitiikkansa, jossa määritellään ne periaatteet,
velvoitteet, vastuut, organisointi, toimintatavat sekä seuranta, joita
Feelgoodissa noudatetaan tietosuojan toteuttamisessa ja kehittämisessä.
Feelgood on nimittänyt oman tietosuojavastaavan, joka valvoo
tietosuojalainsäädännön noudattamista Feelgoodissa.
Tietoturvallisuus on olennainen osa Terveystalon koko toiminnan
varmistamista ja kehittämistä. Tietoturvasta huolehtiminen kuuluu
työtehtäviensä puitteissa jokaiselle Terveystalon työntekijälle ja
Terveystalon lukuun työtä tekevälle. Jokainen on paitsi velvollinen
noudattamaan tietoonsa saamiaan ohjeita myös auttamaan muita
tietoturvallisten työtapojen noudattamisessa. Yksikönjohtajan vastuulla
on varmistaa, että jokaisella toimipaikassa työskentelevällä tai sen tiloissa
toimivalla ammatinharjoittajalla on tosiasialliset valmiudet tietoturvan
huomioimiseen työssään, ja että havaitut puutteet korjataan. Tietoturvan
johtamisesta ja kehittämisestä vastaa talousjohtaja. Päivittäisestä
tietoturvajohtamisesta vastaa talousjohtajan nimittämä konsernin
tietoturvajohtaja. Tietoturvajohtajan tehtäviin kuuluu tietoturvaan liittyvien
kehityshankkeiden edistäminen, ohjeistuksen kehittäminen, neuvonta
ja kouluttaminen, teknisten tietoturvavaatimusten määritteleminen,
tietoturvatilanteen seuranta ja raportointi sekä tietoturvapoikkeamien
käsittely yhteistyössä tietosuojavastaavan, konsernin yleishallinnon ja
liiketoiminta-alueiden kanssa. Tietoturvajohtaja raportoi säännöllisesti
konsernin johtoryhmälle ja hallitukselle.
Tietosuojalla on kiinteä yhteys tietoturvaan ja tietosuojan toteutuminen
edellyttää tietoturvatoimenpiteitä. Terveystalossa potilastietoja säilytetään
tietoturvasertifioiduissa potilastietojärjestelmissä. Terveystalon Suomessa
käytössä olevat potilastietojärjestelmät ovat THL:n määräyksen mukaan
A-luokan järjestelmiä ja ne on tietoturvasertifioitu Kanta-palveluja koskevien
määritysten mukaisesti. Terveystalossa on tällä hetkellä A1-luokkaan
sertifioituja tuotteita ilman Kanta-liitäntää. Lisäksi Terveystalossa on
käytössä ulkoisten toimittajien A3-sertifioituja potilastietojärjestelmiä, jotka
ovat Kanta-järjestelmään liitettyjä. Terveystalon tietosuojaa ja tietoturvaa
auditoidaan säännöllisesti muun muassa ISO 27001:2022 tietoturvan
hallintajärjestelmästandardin ja ISO 9001:2015-laatujärjestelmästandardin
mukaisesti sekä sisäisesti että ulkopuolisen toimijan toimesta. Ruotsissa
Feelgood käyttää potilastietojärjestelmää, joka on Ruotsin lääkeviraston
rekisteröimä kansallinen lääketieteellinen tietojärjestelmä. Feelgoodin
tietosuojaa ja tietoturvaa auditoidaan säännöllisesti muun muassa ISO
27001 -tietoturvanhallintajärjestelmästandardin mukaisesti, sekä sisäisesti
että ulkopuolisen osapuolen toimesta.
Terveystalo huolehtii lainsäädännön mukaisten rekisteröityjen oikeuksien
toteutumisesta informoimalla rekisteröityjä henkilötietojen käsittelystä
sekä määrittämällä toimintamallit ja ohjeet niihin tilanteisiin, joissa
rekisteröidyt haluavat käyttää edellä mainittuja oikeuksiaan. Henkilötietojen
käsittelystä laaditaan lainsäädännön mukainen tietosuojaseloste ja muu
lainsäädännön tai viranomaisten edellyttämä dokumentaatio. Rekisteröityjä
informoidaan henkilötietojen käsittelystä lähtökohtaisesti henkilötietoja
kerättäessä. Rekisteröity voi tutustua tietosuojaselosteeseen rekisterinpitäjien
verkkosivuilla ja toimipaikoissa. Muu lisäinformaatio henkilötietojen
käsittelystä on saatavilla verkkosivuilla tai kyseisessä palvelussa.
Terveystalo käyttää monipuolisia fyysisiä, teknisiä ja hallinnollisia
suojakeinoja tietojen suojaamiseksi väärinkäytöksiltä ja tietoturvauhilta.
Näihin keinoihin kuuluvat muun muassa tietoverkkoliikenteen valvonta
ja suodatus, vahvat salaustekniikat tiedonsiirrossa ja tallennuksessa,
turvallisten laitetilojen ja palvelinympäristöjen käyttö, tilojen fyysinen
suojaus sekä käyttöoikeuksien hallinta ja jatkuva valvonta. Lisäksi
Terveystalo toteuttaa säännöllisiä teknisiä testauksia ja auditointeja,
ohjeistaa ja kouluttaa henkilöstöä tietoturva- ja tietosuojakäytännöistä
sekä huomioi riskienhallinnan palvelujen suunnittelussa, toteutuksessa ja
ylläpidossa. Terveystalo arvioi ja valitsee alihankkijat huolellisesti sekä valvoo
kumppaneiden tietoturvan ja tietosuojan toteutumista riskiperusteisesti
muun muassa sopimusvelvoitteiden, auditointien ja ohjeistuksen avulla. Näin
varmistetaan, että kaikki kumppanit käsittelevät tietoja lainsäädännön sekä
Terveystalon tietoturva- ja tietosuojavaatimusten mukaisesti.
Tietoturvajohtajalla on valtuutus ja velvollisuus tehdä tietoturvallisuuteen
liittyviä kartoituksia ja auditointeja. Hänen vastuullaan on ryhtyä
toimenpiteisiin havaittujen tietoturvauhkien ja -poikkeamien poistamiseksi
sekä ilmoittaa niistä tarvittaessa viranomaisille. Korjaavia toimenpiteitä
arvioidaan riskiperusteisesti ja ne käsittävät sekä teknisiä että hallinnollisia
keinoja. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat esimerkiksi tietoturvakäytäntöjen
päivittäminen, organisaation tietoturvatietoisuuden lisääminen,
teknologisten ratkaisujen vahvistaminen sekä jatkuva riskienhallinta.
Jokainen Terveystalossa työskentelevä henkilö on velvollinen ilmoittamaan
havaitsemistaan tietoturvapuutteista ja -ongelmista tietoturvaorganisaatiolle.
Terveystalo kouluttaa ja ohjeistaa henkilöstöään henkilötietojen
käsittelyssä ja korostaa potilastietojen erityistä salassapitovelvollisuutta
ja suojaamista. Kaikille terveystalolaisille tarkoitettu pakollinen
100
tietosuojaverkkokurssikokonaisuus päivitettiin vuonna 2025. Lisäksi
on olemassa potilastietojen luovuttajille suunnattu verkkokurssi, jonka
tarkoituksena on perehdyttää ja kouluttaa potilastietoja luovuttavia
terveystalolaisia potilastietojen luovuttamista koskeviin sääntöihin ja
ohjeisiin. Tämän verkkokoulutuksen lisäksi järjestetään vuosittain neljä
potilastietojen luovuttamiseen liittyvää tukiklinikkaa.
Palvelujen saavutettavuuteen liittyvät toimenpiteet
Terveystalon tehtävä “Enemmän terveyttä jokaiselle. Sujuvasti,
välittävästi ja vaikuttavasti.” ohjaa kaikkea Terveystalon toimintaa. Se
kuvastaa yhtiön sitoutumista tehdä terveydenhuollosta saavutettavaa,
kohtuuhintaista ja helppokäyttöistä teknologian tuoman tehokkuuden
avulla. Lähestymistavassa painotetaan myös vahvasti ennaltaehkäisevää
hoitoa. Tavoitteena on parantaa palveluiden saavutettavuutta, edullisuutta
ja vaikuttavuutta kaikille asiakasryhmille. Nopea pääsy palveluihin,
saumattomat ja integroidut asiakaskokemukset sekä aktiivisesti ohjatut
hoitopolut säilyvät keskeisenä osana Terveystalon asiakaslupausta ja
strategiaa.
Yksi keskeinen hanke, jolla Terveystalo pyrkii parantamaan
palveluidensa saavutettavuutta, on syksyllä 2025 alkanut Kelan 65
vuotta täyttäneiden valinnanvapauskokeilu. Terveystalo avasi koko laajan
lääkärikeskusverkostonsa valinnanvapauskokeiluun ja panostaa näiden
palveluiden tarjontaan. Kokeilu koskee yli viidesosaa Suomen väestöstä, ja
se jatkuu vuoden 2027 loppuun asti. Sen aikana yli 65-vuotiaat voivat saada
korvauksia enintään kolmesta yleislääkärikäynnistä vuodessa (vuonna 2025
kahdesta) sekä valituista perustutkimuksista, kuten verikokeista, EKG:stä
ja keuhkokuvista. Kela on asettanut hintakatot palveluille ja kokeilussa
yksityinen yleislääkärikäynti maksaa asiakkaalle enintään 28,20 euroa
(vuonna 2025). Vastaanotto voi tapahtua paikan päällä, videoyhteydellä tai
puhelimitse. Kela arvioi pilotin kattavan jopa miljoona käyntiä vuosittain.
Kokeilu käynnistyi vilkkaasti, ja syys-joulukuussa 2025 Terveystalossa
valinnanvapauskokeilun käyntejä oli noin 31 600 eri puolilla Suomea.
Lääkärille hakeuduttiin lääkärin tutkimusta ja hoitoa vaativissa asioissa, joista
yleisimpiä ovat olleet yleiset krooniset sairaudet ja tuki- ja liikuntaelinvaivat.
Asiakkaat ovat kokeneet saaneensa valinnanvapauskokeilun puitteissa apua
ja tarvitsemaansa hoitoa. Hoidon vaikuttavuutta eli asiakkaan kokemusta
pärjäämisestään vastaanottokäynnin jälkeen mitataan PEI-indeksillä (Patient
Enablement Instrument). Valinnanvapauskokeiluun kuuluvilla käynneillä
PEI-indeksi oli korkealla tasolla (4,6/5).
Terveystalon tavoitteena on varmistaa, että kokeilu onnistuu kaikkien
osapuolten kannalta parhaalla mahdollisella tavalla ja luo edellytykset
mallin jatkolle sekä mahdolliselle laajentumiselle tulevaisuudessa.
Olennaisten loppukäyttäjiin liittyvien myönteisten
vaikutusten edistämiseen liittyvät tavoitteet
S4-5
Terveystalo on määritellyt kolme keskeisintä tavoitetta, jotka edistävät
Terveystalon myönteisiä vaikutuksia loppukäyttäjiin, eli hoidon saatavuutta,
laatua, vaikuttavuutta sekä asiakaskokemusta. Kaksi tavoitteista,
vastaanottojen NPS ja mielenterveyden lähettämisaste, sisältyvät
myös vuonna 2023 julkaistuun vastuullisuustavoitteisiin sidottuun
rahoitusviitekehykseen. Asiakkaat tai heidän edustajansa eivät ole
osallistuneet alla kuvattujen tavoitteiden asettamisprosessiin. Yhtiön
johtoryhmä on määrittänyt tavoitteet osana vuosittaista strategiaprosessia,
jotka yhtiön hallitus on hyväksynyt. Käytetyt mittarit ovat välillisiä
indikaattoreita, joihin sisältyy useita olennaisia kestävyysaiheita. Välillisiä
indikaattoreita käytetään varmistamaan mahdollisimman laaja-alainen
kattavuus. Tavoitteiden toteutumat on varmennettu ainoastaan
vastaavan varmennuspalvelujen tarjoajan toimesta. Terveystalo ei ole
määritellyt kestävyysraportissa julkaistavia tavoitteita liittyen tietosuoja- ja
tietoturvariskien hallintaan tai palvelujen saatavuuteen liittyvien
riskien hallintaan.
Vaikuttavaa hoitoa mielenterveyden ongelmiin
Mielenterveysongelmat kuuluvat Terveystalon kolmen yleisimmän
diagnoosiryhmän joukkoon ja ovat merkittävä syy inhimilliselle
kärsimykselle sekä siihen liittyville sairauspoissaolopäiville ja ennenaikaisille
eläköitymisille Suomessa. Oikean ja vaikuttavan hoidon toteutuminen
mielenterveysongelmissa on yksi Terveystalon lääketieteellisen
strategian painopisteistä. Lyhytpsykoterapiaan päässeiden potilaiden
on todettu toipuvan nopeammin kuin niiden, jotka saavat vain
sairauslomaa ja/tai lääkitystä. Lyhytpsykoterapiaan päässeillä on
myös vähemmän sairauspoissaolopäiviä. Terveystalon tavoitteena
on lisätä työterveyden lyhytpsykoterapian käyttöä masennus- tai
ahdistuneisuushäiriödiagnoosin saaneiden hoidossa. Kun yhä useammat
ihmiset saavat hoitoa varhaisessa vaiheessa, resursseja vapautuu
pitkäaikaiseen kuntouttavaan psykoterapiaan sairauden vakavuuden
vuoksi sitä tarvitseville. Terveystalo on kehittänyt systemaattisesti
mielenterveyden hoitopolkuja ja kasvattanut lyhytpsykoterapiaan
lähetteen saaneiden potilaiden osuutta.
Terveystalon tavoitteena on kasvattaa työterveyden
lyhytpsykoterapiaan lähetteen saaneiden ahdistus- tai
masennuspotilaiden osuutta 25 prosenttiin vuoteen 2026 mennessä.
Tavoite on kunnianhimoinen, sillä masennuksesta tai ahdistuksesta
kärsivien ihmisten määrä kasvaa vuosittain. Tavoitteen saavuttaminen
edellyttää muun muassa prosessien jatkuvaa kehittämistä sekä
ammattilaisten kouluttamista ja rekrytointia.
Terveystalon Fokus Mieli -erikoisyksikkö seuraa tavoitteen
edistymistä ja tukee sitä koulutuksilla sekä viestinnällä. Terveystalon
Fokus Mieli -erikoisyksikkö tarjoaa asiantuntijapalveluita psykologian,
neuropsykologian, psykiatrian, psykoterapian, päihdelääketieteen
ja seksuaaliterapian aloilta. Yksikkö arvioi, tukee ja hoitaa
mielenterveyttä tarjoten palveluita työterveydelle, organisaatioille,
yhteisöille sekä yksityisasiakkaille iästä riippumatta myös
etäkanavien kautta.
Vuonna 2025 niiden työterveyden potilaiden osuus, jotka ohjattiin
lyhytpsykoterapiaan, oli 13,7 (14,8) prosenttia kaikista ahdistus- tai
masennusdiagnoosin saaneista työterveyden potilaista. Vuoden 2025
toteuma jäi tavoitteesta. Syynä tähän oli muun muassa Terveystalon
työterveyden huollettavien määrän väheneminen sekä epävarmasta
taloudellisesta toimintaympäristöstä johtuva asiakasyritysten
sopimuslaajuuksien supistuminen.
101
Erinomainen asiakaskokemus
Terveystalo pyrkii erottumaan tarjoamalla sujuvaa ja vaikuttavaa
terveydenhuollon palvelua. Suositteluindeksi NPS on Terveystalon
asiakaskokemuksen päämittari. Terveystalo kehittää palveluitaan
kuuntelemalla asiakkaitaan, sujuvoittamalla prosesseja niin asiakkaan
kuin ammattilaisen näkökulmasta ja hyödyntämällä uutta teknologiaa.
Suositteluindeksi mittaa yksittäisen asiakkaan kokemusta saadusta
palvelusta. Suositteluindeksillä on vahva yhteys asiakasuskollisuuteen:
tyytyväinen asiakas vaihtaa epätodennäköisemmin kilpailijaan ja sitoutuu
vahvemmin käyttämäänsä yritykseen ja sen tarjoamiin palveluihin.
NPS kuvaa suositteluhalukkuutta, eli kuinka todennäköisesti asiakkaat
suosittelisivat Terveystalon palveluita muille. NPS on herkkä mittari – se
reagoi nopeasti asiakkaiden tyytyväisyyteen tai tyytymättömyyteen.
Asiakaskokemukseen voi vaikuttaa esimerkiksi vastaanottoaikojen
saatavuus, hoidon koettu laatu, ammattilaisen tai muun henkilökunnan
kohtaaminen tai kuulluksi tulemisen tunne.
Terveystalon NPS-tavoite on vastaanottojen osalta 83 ja sairaalan osalta
95. Vuonna 2025 vastaanottojen NPS oli 87,6 (87,7) ja sairaalan NPS oli 95,4
(96,2), mikä oli linjassa tavoitteiden kanssa.
Vaikuttavaa hoitoa jokaisella käynnillä
Terveystalon tavoitteena on tarjota potilailleen vaikuttavinta hoitoa.
Yhtiö mittaa käyntikohtaista hoidon vaikuttavuutta PEI-mittarilla (Patient
Enablement Instrument). PEI mittaa asiakkaan kokemaa pärjäämistä
sairautensa tai tilansa kanssa vastaanoton jälkeen, eli kokeeko asiakas
pärjäävänsä oireensa tai sairautensa kanssa vastaanoton jälkeen paljon
paremmin, paremmin, entiseen tapaan vai huonommin (asteikolla 1–4).
PEI-mittaria käytetään yleisesti perusterveydenhuollossa.
Terveystalon tavoitteena on, että asiakkaan pärjäämistä kuvaava
PEI-indeksi on vähintään 71 prosenttia. Vuonna 2025 PEI-indeksi oli
71 (69) prosenttia. Eli noin 71 prosenttia Terveystalon asiakkaista koki
tulevansa toimeen sairautensa kanssa paremmin tai paljon paremmin
vastaanoton jälkeen.
Tavoite Mittari (KPI) Soveltamisala
Tavoite-
taso
Tavoite-
vuosi
Perus-
vuosi 2025 2024 2023 2022
Kasvattaa niiden
työterveyshoidon
potilaiden osuutta, joille
on diagnosoitu ahdistus tai
masennus, ja jotka ohjataan
lyhytpsykoterapiaan 25
prosenttiin vuoteen 2026
mennessä
Niiden
työterveyshoidon
potilaiden osuus,
joille on diagnosoitu
ahdistus tai masennus,
ja jotka ohjataan
lyhytpsykoterapiaan
Työterveyden
asiakkaat Suomessa
25 % 2026 2022 13,7 % 14,8 % 10,8 % 8,5 %
Säilyttää asiakastyytyväisyys
vähintään tasolla 83
Vastaanottojen
nettosuositteluindeksi
NPS (Net Promoter
Score)
Terveystalon Suomen
vastaanotoilla
käyneet asiakkaat
Vähintään
83
Jatkuva 2022 87,6 87,7 84,8 82,7
Säilyttää sairaaloiden
asiakastyytyväisyys vähintään
tasolla 95
Sairaaloiden
nettosuositteluindeksi
NPS (Net Promoter
Score)
Terveystalon Suomen
sairaaloissa käyneet
asiakkaat
Vähintään
95
Jatkuva 2022 95,4 96,2 94,5 95,3
Käyntikohtainen PEI-indeksi
vähintään 71 prosenttia
PEI-indeksi (Patient
Enablement
Instrument)
Terveydenhuollon
palveluiden lääkärin
vastaanotoilla
käyneet asiakkaat
Vähintään
71 %
2026 2024 71 % 69 % 66 % NA
102
Muut hoidon laadun mittarit
Edellä mainittujen tavoitteiden ja avainmittareiden lisäksi Terveystalo
seuraa laajasti kliinisiä-, kokemuksellisia- ja prosessituloksiaan.
Terveystalo julkaisee jatkuvasti päivittyvän laatumittaristonsa
verkkosivuillaan. Laatutavoitteiden toteutumista seurataan Terveystalon
Laatu-ohjausryhmässä kvartaaleittain.
Hoidon saatavuutta mittaava T3 (kolmas vapaa aika),
lääkärikeskukset
Terveystalo pyrkii jatkuvasti parantamaan hoidon saatavuutta muun
muassa kehittämällä digitaalisia palveluitaan sekä sujuvoittamalla
ammattilaisten työtä. Hoidon saatavuutta mitataan T3-luvulla,
mikä tarkoittaa päivien määrää kolmanteen varattavissa olevaan
kiireettömään vastaanottoaikaan Terveydenhuollon palveluiden
lääkärikeskuksissa. Vuonna 2025 lääkärivastaanottojen T3-luku
oli 0,7 (1,2).
Mittareiden laatimisperiaatteet
Niiden työterveyshoidon potilaiden osuus, joille on
diagnosoitu ahdistus tai masennus, ja jotka ohjataan
lyhytpsykoterapiaan
Mittarin arvo lasketaan suhteuttamalla työterveyshuollon potilaat,
joilla on masennus- tai ahdistusdiagnoosi ja jotka saavat ohjauksen
lyhytpsykoterapiaan kaikkiin työterveyshuollon potilaisiin, joilla on
masennus- tai ahdistusdiagnoosi. Työterveyshuollon potilaat ovat
Suomessa eikä Ruotsi ole mukana luvussa.
Suositteluindeksi, NPS
Vastaanottojen suositteluindeksi, NPS (Net Promoter Score),
mittaa yksittäisen potilaan kokemusta saamastaan palvelusta pian
palvelukokemuksen jälkeen. Potilasta pyydetään arvioimaan kuinka
todennäköisesti (asteikolla 0–10) hän suosittelisi Terveystalon
palvelua. Suositteluarvo lasketaan vähentämällä niiden osuus, jotka
vastasivat asteikolla 0–6 (eli kriitikoiden osuus), niiden osuudesta, jotka
vastasivat asteikolla 9–10 (eli suosittelevien osuus). Vastaanottojen
suositteluindeksissä on mukana Terveydenhuollon palveluiden Suomen
vastaanotoilla käyneitä asiakkaita.
Suositteluindeksiä mitataan tekstiviestillä lähetettävällä
kyselyllä yhteistyössä Confidentlyn kanssa. Tekstiviestit lähetetään
satunnaisosannalla asiakkaille neljä tuntia vastaanottokäynnin jälkeen
(tai jos käynti on illalla, kysely lähetetään seuraavana päivänä).
Edellytyksenä on, että asiakas ei ole saanut kyselyä edeltävän 30
päivän aikana. NPS-kysely sairaalapalveluiden osalta lähetetään
jokaisen käynnin jälkeen, mikäli asiakas ei ole saanut kyselyä edeltävän
30 päivän aikana.
Sairaaloiden nettosuositteluindeksissä on mukana Terveydenhuollon
palveluiden sairaaloissa käyneitä asiakkaita. Ruotsin palvelut eivät ole
mukana näissä NPS-mittauksissa.
Raportoidut NPS-luvut perustuvat raportointikauden päättymistä
edeltävien 90 päivän toteutuneisiin tuloksiin.
PEI-indeksi (Patient Enablement Instrument)
PEI-indeksin (Patient Enablement Instrument) avulla mitataan asiakkaan
pärjäämisen tunnetta vastaanottokäynnin jälkeen. Asteikko on 1–4.
Asiakasta pyydetään arvioimaan, tuleeko hän toimeen sairautensa tai
oireidensa kanssa vastaanoton jälkeen paljon paremmin (4), paremmin
(3), entiseen tapaan (2) vai paljon huonommin (1). PEI-indeksin arvo
lasketaan suhteuttamalla niiden potilaiden osuus, jotka kokivat
pärjäävänsä paremmin tai paljon paremmin terveydentilansa kanssa
kaikkiin vastanneisiin. PEI-indeksissä on mukana Terveydenhuollon
palveluiden lääkärin vastaanotoilla käyneitä asiakkaita.
Portfolioliiketoimintojen asiakkaat eivät ole mukana PEI-mittauksissa.
Myöskään Ruotsin palvelut eivät ole mukana PEI-mittauksissa.
103
Hallinnolliset
tiedot
105 Liiketoiminnan harjoittaminen
104
Liiketoiminnan harjoittaminen
G1
Arvopohjainen, eettinen ja vaatimustenmukainen yrityskulttuuri
on Terveystalolle keskeistä sen toimialan ja liiketoiminnan luonteen
vuoksi. Terveystalon liiketoimintaa ohjaavat toimialaa sekä yksityisiä
terveydenhuoltopalveluita tuottavien toimintaa koskeva lainsäädäntö sekä
viranomaisvelvoitteet. Terveystalon omaa toimintaa ohjaavat lisäksi yhtiön
missio, arvot ja strategia sekä Terveystalon eettiset ohjeet (Code of Conduct)
ja toimittajien eettiset ohjeet (Supplier Code of Conduct). Ne luovat
puitteet, jotka auttavat varmistamaan Terveystalon arvojen ja sisäisten
ohjeistusten sekä soveltuvien lakien mukaisen toiminnan. Ne myös
tukevat Terveystalon yrityskulttuuria, joka perustuu avoimuuteen,
matalaan hierarkiaan, läpinäkyvyyteen ja ratkaisukeskeisyyteen.
Lisäksi terveydenhuollon ammattilaisten työtä ohjaavat
ammattikuntien omat eettiset toimintatavat. Kuvaus hallinto-,
johto- ja valvontaelinten roolista kestävyyteen liittyvissä asioissa,
mukaan lukien kestävän liiketoiminnan harjoittamisessa, löytyy ESRS
2 -osiosta, kohdasta GOV 1, 2.
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat olennaiset vaikutukset, riskit
ja mahdollisuudet on tunnistettu yhtiön kaksoisolennaisuusanalyysissä,
ja ne on esitelty tarkemmin alla olevassa taulukossa. Taulukossa on
myös esitetty olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin
liittyvät kestävyysaiheet. Kuvaus tunnistamis- ja arviointiprosessista
löytyy ESRS 2 -osiosta, kohdasta IRO-1.
Olennaiset kestävyys-
aiheet ja osa-aiheet Vaikutus/riski/mahdollisuus Kuvaus Sijainti arvoketjussa
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen
Yrityskulttuuri
Arvopohjaisen ja eettisen yrityskulttuurin
mahdollinen myönteinen vaikutus arvoketjuun ja
yhteiskuntaan sekä työntekijöiden, ammattilaisten
ja asiakkaiden sitoutumiseen ja luottamukseen
Arvopohjainen ja eettinen yrityskulttuuri on Terveystalon toiminnan ja olemassaolon edellytys. Se asettaa oikein toimimisen etusijalle ja voi siten
edistää eettisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten näkökohtien toteutumista koko arvoketjussa, toimitusketjussa ja yhteiskunnassa laajemmin.
Se tukee Terveystalon houkuttelevuutta osaavien ammattilaisten työpaikkana sekä lisää henkilöstön sitoutumista ja työyhteisön jäsenten
kokemaa merkityksellisyyttä. Eettinen yrityskulttuuri vahvistaa myös Terveystalon houkuttelevuutta luotettavana palveluntarjoajana asiakkaille ja
kumppanina muille sidosryhmille.
Arvoketjun alkupää, omat
toiminnot
Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin, mukaan lukien maksukäytännöt
Vastuullisen toimitusketjun mahdollinen
myönteinen vaikutus arvoketjuun ja yhteiskuntaan
kokonaisuutena
Vastuullisten ja korkeita kestävän liiketoiminnan standardeja noudattavien kumppaneiden valinta edistää eettisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten
näkökohtien toteutumista koko arvoketjussa, toimitusketjussa ja yhteiskunnassa laajemmin.
Omat toiminnot,
arvoketjun alkupää
105
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat
toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri
G1-1
Liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet
Terveystalon omaa toimintaa ohjaavat lainsäädännön ja
viranomaisvelvoitteiden sekä yhtiön mission, arvojen ja strategian lisäksi
Terveystalon eettiset ohjeet (Code of Conduct) ja toimittajien eettiset ohjeet
(Supplier Code of Conduct). Vastuullista hankintaa ja toimittajayhteistyötä
määritetään Terveystalon hankintapolitiikassa ja siihen liittyvässä
hankintaohjeessa ja toimittajahallinnan käsikirjassa. Ne periaatteet ja
käytännöt, joiden mukaisesti kaikki Terveystalon organisaatiossa tai
Terveystalo-konsernin yhteistyökumppaneina toimivat tahot voivat ilmoittaa
luottamuksellisesti rikos-, rikkomus- tai väärinkäytösepäilyn taikka muun
poikkeaman, määritellään Terveystalon ilmoituskanavan käsittelyohjeessa.
Terveystalon riskienhallinnan politiikassa määritellään riskienhallinnan
päämäärä ja linjaukset sekä ohjausmalli ja vastuut. Terveystalon
ihmisoikeuspolitiikka korostaa yhtiön sitoutumista ja lähestymistapaa
ihmisoikeuksien kunnioittamiseen. Näitä liiketoiminnan harjoittamiseen
liittyviä toimintaperiaatteita on esitelty tarkemmin alla.
Edellä mainittujen toimintaperiaatteiden lisäksi eettistä liiketoimintaa,
yrityskulttuuria ja vaatimustenmukaisia toimintatapoja kuvataan ja
ohjeistetaan erityisesti seuraavissa Terveystalon politiikoissa ja ohjeissa, jotka
myös täydentävät ja täsmentävät eettisiin ohjeisiin sisältyvien periaatteiden
mukaisia toimintatapoja. Kaikilla toimintaperiaatteilla on omistaja, joka
vastaa politiikan tai ohjeen ylläpidosta ja päivittämisestä. Aiheesta riippuen
politiikat ja ohjeet hyväksytään joko hallituksen, toimitusjohtajan tai muun
sellaisen johtoryhmän jäsenen toimesta, jolla on oikeus hyväksyä omaan
toimivaltaansa kuuluvia politiikkoja ja ohjeita.
• Ympäristöpolitiikka (kuvattu osiossa E1 - Ilmastonmuutos)
• Tietosuoja- ja tietoturvapolitiikat (kuvattu osiossa S4 – Kuluttajat ja
loppukäyttäjät)
• Laatua koskevat politiikat, kuten omavalvontasuunnitelma, laatupolitiikka
ja jatkuvuussuunnitelma (kuvattu osiossa S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät)
• Tekoälyn eettiset periaatteet ja tekoälyohje (kuvattu osiossa S4 –
Kuluttajat ja loppukäyttäjät)
• Lahjontaa ja korruptiota koskevat ohjeet
• Eturistiriitatilanteita koskevat ohjeet
• Kilpailuoikeusohje
• Sisäpiiriohje
• Tiedonantopolitiikka
• Yhtiön hallinnointiperiaatteet
Eettiset ohjeet (Code of Conduct)
Eettisten ohjeiden avulla Terveystalon arvot konkretisoituvat
periaatteiksi, joiden tulisi aina olla perustana päivittäisessä toiminnassa
ja päätöksenteossa Terveystalossa. Eettiset ohjeet tukevat Terveystalon
yrityskulttuuria ja luovat puitteet, jotka auttavat varmistamaan
Terveystalon arvojen ja sisäisten ohjeistusten sekä soveltuvien lakien
mukaisen toiminnan.
Eettiset ohjeet luovat jokaiselle terveystalolaiselle yhteisen
kompassin, jonka mukaisesti Terveystalossa toimitaan. Ne pitävät
sisällään Terveystalon keskeiset periaatteet koskien muun muassa
lakien ja eettisten liiketoimintaperiaatteiden noudattamista, lahjonnan
ja korruption vastaista toimintaa, eturistiriitojen välttämistä, reilua
kilpailua ja rahanpesun ehkäisyä, ympäristövaatimusten noudattamista,
yksityisyyden suojan ja potilasturvallisuuden varmistamista,
työntekijöiden tasa-arvoa, syrjimättömyyttä ja liittymisvapautta,
sisäpiirisäännösten noudattamista ja vastuullista viestintää sekä
väärinkäytösten ilmoittamista. Eettisillä ohjeilla on yhteys kaikkiin
Terveystalon määrittelemiin liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviin
olennaisiin kestävyysaiheisiin.
Eettiset ohjeet heijastavat myös Terveystalon keskeisille sidosryhmilleen
antamia sitoumuksia. Lainsäädännön ja Terveystalon eettisten ohjeiden
noudattamisen lisäksi Terveystalo on sitoutunut edistämään eettisiä
liiketoimintakäytäntöjä ja pyrkii toimimaan yleisesti hyväksyttyjen
eettisten normien, kuten YK:n Global Compact (UNGC) -periaatteiden
mukaan. Lisäksi Terveystalo kehittää jatkuvasti compliance-ohjelmaansa
ja siihen kuuluvia prosesseja, kontrolleja, politiikkoja ja ohjeita, jotta ne
vastaavat toimintaympäristön muutoksiin.
Terveystalon hallitus hyväksyy Terveystalon eettiset ohjeet. Johto
ja esihenkilöt ovat vastuussa eettisten ohjeiden viestinnästä ja
jalkauttamisesta sekä niiden noudattamisen valvonnasta. Terveystalon
Laki ja Compliance -tiimi tukee eettisiin ohjeisiin liittyvissä kysymyksissä
ja kouluttaa henkilöstöä aiheesta. Compliance-toiminnon vastuualueelle
kuuluvat myös eettisten ohjeiden noudattamiseen liittyvät tutkinnat sekä
prosessikehitystyö. Jokaisen terveystalolaisen on noudatettava eettisiä
ohjeita, riippumatta liiketoimintayksiköstä tai tehtävästä. Samoja eettisiä
ohjeita noudatetaan myös Feelgoodissa Ruotsissa. Terveystalon eettiset
ohjeet ovat kaikkien saatavilla yhtiön ulkoisilla verkkosivuilla.
Terveystalo toteutti vuonna 2025 eettisten ohjeidensa
kokonaisuudistuksen. Uudistusta on kuvattu tarkemmin jäljempänä
liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviä toimenpiteitä koskevassa osiossa.
Terveystalo Oyj:n hallitus on hyväksynyt uudistetut eettiset ohjeet ja ne
tulivat voimaan vuoden 2026 alusta alkaen.
Toimittajien eettiset ohjeet (Supplier Code of Conduct)
Terveystalo-konserni odottaa myös toimittajiensa noudattavan
korkeita kestävän liiketoiminnan standardeja eettisten, sosiaalisten ja
ympäristönäkökohtien sekä työterveys- ja turvallisuusolosuhteiden osalta.
Terveystalo hankkii vuosittain toimipaikkoihinsa palveluita, materiaaleja
ja tarvikkeita noin 4 400 toimittajalta, joista noin 200 suurinta toimittajaa
vastaavat noin 80 prosenttia hankinnan kokonaiskustannuksista.
Suurimpia hankintakategorioita ovat ICT-hankinnat, toimitilojen vuokrat ja
alihankintapalvelut, kuten laboratoriopalvelut.
Terveystalo-konsernin toimittajien eettisissä ohjeissa
määritellään vähimmäisvaatimukset, jotka kaikkien toimittajien ja
yhteistyökumppaneiden on täytettävä voidakseen tehdä liiketoimintaa
Terveystalon ja sen tytäryhtiöiden kanssa. Eettiset ohjeet toimittajille
ovat olennainen ja erottamaton osa Terveystalon yleisiä hankintaehtoja
toimittajille. Kaikkien Terveystalon sopimustoimittajien sekä kilpailutuksiin
osallistuvien toimittajien edellytetään sitoutuvan Terveystalon toimittajien
eettisiin ohjeisiin tai noudattamaan omia laajuudeltaan ja sisällöltään
vastaavia eettisiä toimintaohjeitaan, jotka täyttävät Terveystalon
vaatimukset. Toimittajien eettisissä ohjeissa käsitellään esimerkiksi terveyttä
106
ja turvallisuutta, ympäristönsuojelua, ihmis- ja työoikeuksia, liiketoiminnan
eettisyyttä, korruption ja lahjonnan torjuntaa, vastuullista veronmaksua
sekä vastuullisen toiminnan hallintajärjestelmiä. Kestäviä toimintatapoja
kehitetään yhteistyössä Terveystalon sopimuskumppaneiden kanssa.
Toimittajien eettisillä ohjeilla on yhteys kaikkiin Terveystalon määrittelemiin
liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviin olennaisiin kestävyysaiheisiin.
Terveystalo edellyttää, että sen toimittajat viestivät näistä vaatimuksista ja
edistävät niiden toteutumista myös omissa toimitusketjuissaan. Ohjeiden
noudattamatta jättäminen voi johtaa liiketoiminnallisiin seuraamuksiin,
kuten yhteistyön päättämiseen.
Terveystalon toimittajien eettiset ohjeet päivitettiin viimeksi
loppuvuodesta 2023, ja ne ovat kaikkien saatavilla Terveystalon ulkoisilla
verkkosivuilla. Terveystalo Oyj:n hallitus hyväksyy Terveystalon toimittajien
eettiset ohjeet. Hankintajohtaja, hankintapäälliköt ja toimittajamanagerit
ovat vastuussa eettisten ohjeiden jalkauttamisesta. Muita Terveystalon
vastuullista hankintaa ja toimittajayhteistyötä tukevia politiikkoja ja
dokumentteja ovat Terveystalon hankintapolitiikka ja siihen liittyvä
hankintaohje, toimittajahallinnan käsikirja sekä auditointisuunnitelmat.
Hankintapolitiikka, hankintaohje ja toimittajahallinnan käsikirja
Terveystalon hankintatoimintaa ohjaavat konsernin eettiset periaatteet
(Code of Conduct), ja sitä tuetaan erillisellä hankintapolitiikalla,
hankintaohjeella ja toimittajahallinnan käsikirjalla. Nämä asiakirjat
muodostavat yhdessä viitekehyksen, joka varmistaa vastuullisuuden ja
läpinäkyvyyden kaikissa hankintaprosesseissa. Hankintapolitiikka on ylin
hankintoja ohjaava asiakirja, joka määrittelee, miten hankintoja johdetaan ja
toteutetaan Terveystalossa. Politiikan keskiössä on sitoutuminen vastuullisiin
toimintatapoihin, hyvään liiketoimintatapaan ja alan laatustandardeihin.
Hankintaohje ja toimittajahallinnan käsikirja täsmentävät hankintapolitiikan
periaatteita ja kuvaavat yksityiskohtaisesti menettelytavat, jotka liittyvät
toimittajasuhteiden ja -riskien hallintaan. Näissä asiakirjoissa käsitellään
kattavasti myös kestävyysriskien, kuten ihmisoikeusvaikutusten,
tunnistamista ja hallintaa osana toimittajien riskiarviointia.
Talousjohtaja hyväksyy hankintapolitiikan, ja sen omistaa hankintajohtaja,
joka vastaa sen jalkauttamisesta ja toteutumisesta koko organisaatiossa.
Hankintapolitiikka ja siihen liittyvät ohjeet päivitetään säännöllisesti, jotta
ne vastaavat muuttuvaan lainsäädäntöön ja sidosryhmien odotuksiin.
Terveystalo on sitoutunut jatkuvasti kehittämään hankintatoimintaansa
ja edistämään vastuullisuutta koko toimitusketjussaan. Terveystalo seuraa
aktiivisesti toimittajien suoriutumista ja tekee yhteistyötä heidän kanssaan
vastuullisuustavoitteiden saavuttamiseksi.
Ilmoituskanavan käsittelyohje
Ne periaatteet ja käytännöt, joiden mukaisesti kaikki Terveystalon
organisaatiossa tai Terveystalo-konsernin yhteistyökumppaneina
toimivat tahot voivat ilmoittaa luottamuksellisesti rikos-, rikkomus- tai
väärinkäytösepäilyn taikka muun poikkeaman, määritellään Terveystalon
ilmoituskanavan käsittelyohjeessa, joka on suomenkielisenä kaikkien
saatavilla Terveystalon ulkoisilla verkkosivuilla. Ilmoituskanavan
käsittelyohje sisältää periaatteet ja käytännöt liittyen muun muassa
ilmoitusten tekemiseen, ilmoitusten käsittelyyn ja tutkintaan,
arkaluontoisiin tietoihin ja tietojen säilyttämiseen, käsittelyn aikarajoihin,
käsittelijän esteellisyyteen, ilmoittajan suojaamiseen sekä ilmoituksia
käsitteleviin toimintoihin ja henkilöihin. Käsittelyohje ei syrjäytä
kansallisesta lainsäädännöstä tai EU-oikeudesta johtuvia määräyksiä tai
velvoitteita.
Ilmoituskanavan käsittelyohjetta sovelletaan Terveystalon työntekijöihin,
ammatinharjoittajiin, osakkeenomistajiin, johtoon sekä harjoittelijoihin ja
muihin, jotka työnsä yhteydessä ovat havainneet rikkomuksia, ja jotka ovat
tehneet ilmoituksen Terveystalon ilmoituskanavan kautta tai Terveystalon
muulle henkilölle (esihenkilö, johto), ellei käsittelyohjeessa erikseen
toisin todeta.
Käsittelyohjeen ylläpidosta ja päivittämisestä vastaa Terveystalon Laki ja
Compliance -tiimi. Käsittelyohjetta päivitetään aina tarpeen mukaan. Myös
käsittelyohjeen vastaisesta toiminnasta tulee ilmoittaa Terveystalon Laki ja
Compliance -tiimille.
Ruotsissa Feelgood Svenska AB:lla tytäryhtiöineen on oma sisäiseen
käyttöön tarkoitettu ilmoituskanavansa sekä ilmoituskanavaa koskeva
käsittelyohje. Feelgoodin käsittelyohje sisältää periaatteet ja käytännöt
liittyen muun muassa ilmoittajan suojaamiseen, sisäisiin raportointikanaviin
ja ilmoituksen tekemiseen, vastaanotettujen ilmoitusten tutkimiseen,
ilmoituksia käsitteleviin henkilöihin, käsittelyn aikarajoihin ja
henkilötietojen käsittelyyn.
Ilmoituskanavan käsittelyohjeella on yhteys kaikkiin Terveystalon
määrittelemiin liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviin
olennaisiin kestävyysaiheisiin.
Riskienhallinnan politiikka
Terveystalon riskienhallinnan politiikassa määritellään riskienhallinnan
päämäärä ja linjaukset sekä ohjausmalli ja vastuut. Riskienhallinnan
politiikka kattaa myös sisäisen valvonnan ja sisäisen tarkastuksen.
Riskienhallinnan politiikalla on yhteys kaikkiin Terveystalon määrittelemiin
liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviin olennaisiin kestävyysaiheisiin.
Riskienhallinta on olennainen osa Terveystalon strategiaprosessia,
päätöksentekoa, päivittäistä johtamista ja toimintaa sekä valvonta- ja
raportointimenettelyjä. Keskeisiä riskejä tunnistetaan, arvioidaan,
hallitaan, seurataan ja raportoidaan järjestelmällisesti osana liiketoimintaa
konserni- ja liiketoimintatasoilla. Terveystalon riskienhallinta on myös osa
arvoketjun riskienhallintaa, jota toteutetaan yhdessä tavaran- ja palvelun
toimittajien kanssa.
Riskienhallinnan keskeisenä tavoitteena on tukea hallitusta,
tarkastusvaliokuntaa ja toimitusjohtajaa riskienhallinnassa ja hallinnoinnissa
sekä konsernin johtoryhmää strategisiin tavoitteisiin liittyvien riskien
tunnistamisessa. Riskienhallinnan tavoitteena on lisäksi varmistaa konsernin
olennaisten riskien ymmärtäminen ja tarjota konsernin johdolle laadukasta
ja oikea-aikaista päätöksenteon ja riskien vähentämisen kannalta olennaista
riskitietoa. Riskienhallinnan tavoitteena on myös varmistaa liiketoiminnan
häiriöttömyys integroimalla jatkuvuus- ja riskienhallintaprosessit, varmistaa
hoidon laadun ja potilasturvallisuuden toteutuminen ja turvata tietojen
luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus. Riskienhallinnan politiikan
lisäksi riskienhallintaan liittyviä toimintaperiaatteita ovat erityisesti
tietoturva- ja tietosuojapolitiikat sekä laatua koskevat politiikat, kuten
omavalvontasuunnitelma ja laatupolitiikka.
Terveystalon hallituksella on kokonaisvastuu yhtiön sisäisestä valvonnasta
ja riskienhallinnasta. Hallitus ohjaa riskinottohalua, vahvistaa konsernin
107
riskienhallintapolitiikan sekä käsittelee konsernin merkittävimmät
riskit ja epävarmuustekijät. Toimitusjohtaja johtaa Terveystalon
riskienhallintaa. Riskienhallinnan johtamisessa toimitusjohtajaa tukee
talousjohtaja, joka käsittelee riskienhallinnan ajankohtaiset asiat ja
valmistelee konsernin riskiraporttiluonnoksen. Vastuu riskienhallinnan
toteuttamisesta on liiketoiminnan ja yhteisten toimintojen johdolla.
Talousjohtaja yhdessä nimeämiensä henkilöiden kanssa koordinoi
riskienhallintaprosessia ja vastaa riskiraportoinnista sekä toteuttaa yhdessä
liiketoimintojen ja yhteisten toimintojen kanssa riskien tunnistamista ja
hallintatoimenpiteiden määrittämistä.
Sisäisen valvonnan ja vaatimustenmukaisuuden tarkoituksena on
varmistaa vaatimusten, ohjeiden ja hallintotapojen noudattaminen
koko konsernissa, taata riittävät sisäiset kontrollit sekä osaltaan
varmistaa talousraportoinnin oikeellisuus. Tavoitteena on muodostaa
yhtenäinen valvontaympäristö noudattamalla asianmukaisia sisäisen
valvonnan periaatteita eri liiketoimintaprosesseissa. Taloudelliseen
raportointiprosessiin liittyvän sisäisen valvonnan tavoitteena on varmistaa,
että konsernin taloudellinen raportointi on luotettavaa, että julkistettavat
osavuosikatsaukset ja tilinpäätökset on laadittu Terveystalon soveltamien
laskenta- ja laadintaperiaatteiden mukaisesti ja antavat olennaisilta osin
oikean kuvan yhtiön taloudesta ja että säännöksiä ja toimintaperiaatteita
noudatetaan. Sisäisen valvonnan perusta on Terveystalon
riskienhallintajärjestelmä, liiketoimintakulttuuri ja sen mukaiset
toimintatavat. Konsernin arvot, eettiset ohjeet (Code of Conduct) sekä
politiikat ja periaatteet, kuten riskienhallinnan politiikka, rahoituspolitiikka,
hankintapolitiikka, tiedonantopolitiikka ja hyväksymisvaltuudet, ohjaavat
sisäistä valvontaa.
Sisäinen valvonta on integroitu osaksi Terveystalon johtamis- ja
raportointijärjestelmää, ja sitä toteuttavat Terveystalo Oyj:n hallitus,
tarkastusvaliokunta, operatiivinen johto sekä taloushallinnon
työntekijät taloudellisen raportointiprosessin osalta. Hallitus on
delegoinut tehokkaan valvontaympäristön ja taloudellisen raportoinnin
luotettavuuteen liittyvien valvontatoimenpiteiden käytännön toteutuksen
talousjohtajalle. Talousjohtaja on myös vastuussa taloudellisen
raportoinnin kontrolliympäristöstä ja toimii raportointiriskien omistajana
sekä raportoi tarkastusvaliokunnalle ja hallitukselle riskienhallinnasta ja
sisäisestä valvonnasta.
Sisäisen tarkastuksen ensisijaisena tavoitteena on tukea hallitusta, muita
toimielimiä sekä johtoa sen valvontavastuun toteuttamisessa. Sisäisen
tarkastuksen tarkoituksena on tuottaa puolueetonta ja riippumatonta
tietoa hallituksen ja johdon käyttöön. Konsernilla on ulkoistettu sisäisen
tarkastuksen toiminto.
Terveystalo Oyj:n hallitus hyväksyy riskienhallinnan politiikan ja politiikka
kattaa kaikki Terveystalo-konsernin toiminnot. Terveystalon sisäistä
valvontaa, riskienhallintaa ja sisäistä tarkastusta on kuvattu tarkemmin
Terveystalon hallinto- ja ohjausjärjestelmästä laaditussa selvityksessä.
Ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvät toimintaperiaatteet
Terveystalo on sitoutunut kunnioittamaan kaikkien yksilöiden
perusoikeuksia ja -vapauksia kansainvälisten ihmisoikeusnormien
mukaisesti. Terveystalon ensimmäinen, tammikuussa 2025 hyväksytty
ihmisoikeuspolitiikka korostaa yhtiön sitoutumista ja lähestymistapaa
ihmisoikeuksien kunnioittamiseen. Ihmisoikeuspolitiikalla on yhteys
kaikkiin Terveystalon määrittelemiin liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviin
olennaisiin kestävyysaiheisiin.
Terveystaloon sitoutunut kunnioittamaan ihmisoikeuksia YK:n yrityksiä
ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden sekä OECD:n
monikansallisia yrityksiä koskevien ohjeiden mukaisesti. Terveystalo on
sitoutunut myös kansainväliseen ihmisoikeussäännöstöön (ihmisoikeuksien
yleismaailmallinen julistus, kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskeva
kansainvälinen yleissopimus ja taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä
oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus) sekä ILO:n julistukseen
työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista (yhdistymisvapaus,
työehtosopimusneuvotteluoikeus, pakkotyön poistaminen, lapsityövoiman
käytön kielto, syrjinnän poistaminen työstä ja ammatista ja turvallinen
ja terveellinen työympäristö). Jos yhtiön toiminnalla voi olla vaikutuksia
haavoittuviin ryhmiin, Terveystalo huomioi myös muut kansainväliset
normit ja periaatteet, kuten lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen.
Ihmisoikeuspolitiikassa kuvataan yhtiön merkittävimmät ihmisoikeusriskit
ja -vaikutukset, prosessit merkittävimpien riskien hallitsemiseksi,
lieventämiseksi ja poistamiseksi, sekä epäkohdista ilmoittamisen
mekanismit. Politiikan pohjana olevat, vuoden 2024 loppupuolella
toteutetun ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin tulokset huomioitiin
osana kaksoisolennaisuusanalyysin päivitystä vuonna 2025. Prosessia
ja oman henkilöstön osaamista merkittävimpien riskien hallitsemiseksi,
lieventämiseksi sekä poistamiseksi kehitettiin vuoden 2025 aikana
erityisesti hankintaketjun osalta. Terveystalon ihmisoikeuspolitiikan
hyväksyy Terveystalon hallitus. Terveystalon johtoryhmä vastaa siitä, että
politiikassa esitetyt periaatteet otetaan huomioon konsernin strategiassa ja
päivittäisessä toiminnassa. Lisäksi konsernihallinnolla tiimeillä on kriittinen
rooli ihmisoikeuspolitiikan toteuttamisessa asiakaskokemuksen, lakiasioiden,
hankinnan, laadun, vastuullisuuden ja henkilöstöhallinnon näkökulmista.
Jokaisen Terveystalon työntekijän ja yksityisen ammatinharjoittajan
odotetaan noudattavan ihmisoikeuspolitiikkaa päivittäin ja ryhtyvän
tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että sitä noudatetaan
kaikissa Terveystalon liiketoiminnoissa, mukaan lukien sen omat
toiminnot ja toimitusketju.
Terveystalon yrityskulttuuri
Terveystalon tehtävä “Enemmän terveyttä jokaiselle. Sujuvasti, välittävästi
ja vaikuttavasti.” ohjaa kaikkea Terveystalon toimintaa. Se kuvastaa yhtiön
sitoutumista tehdä terveydenhuollosta saavutettavaa, kohtuuhintaista ja
helppokäyttöistä teknologian tuoman tehokkuuden avulla. Terveystalo
haluaa tarjota asiakkailleen aina sujuvaa, välittävää ja vaikuttavaa integroitua
hoitoa. Terveystalon strategian kulmakivinä on:
• Ymmärtää asiakkaita ja heidän tarpeitaan.
• Ennaltaehkäistä ja hallita terveysriskejä.
• Ohjata oikean palvelun ja hoidon piiriin.
• Huolehtia potilaasta koko hoitopolun ajan.
• Tehdä yhteistyötä moniammatillisina tiimeinä.
• Mitata ja parantaa hoidon vaikuttavuutta.
Integroidun hoidon mallilla Terveystalo pyrkii saavuttamaan sekä
myönteisen yhteiskunnallisen vaikuttavuuden että korkean kannattavuuden.
Terveystalon arvot ovat Terveystalon kaiken toiminnan perusta:
108
• Kaiken keskellä ihminen: Kannamme vastuuta jokaisen terveydestä ja
hyvinvoinnista, mahdollisuudesta hyvään elämään. Toimimme yhdessä
asiakkaan parhaaksi ja asiakas näyttää uudistumisemme suunnan.
Autamme toisiamme ja arvostamme kaikkia osaajiamme.
• Lääketiede luotsaa: Kaikki, mitä teemme, perustuu lääketieteeseen
ja tutkittuun tietoon. Hoidon vaikuttavuus ja asiakkaan hyvinvointi
ohjaavat kaikkia päätöksiämme.
• Terveydenhuollon uudistaja: Vaalimme luovuutta ja jatkuvaa
kehitystä tukevaa kulttuuria. Haastamme itseämme rakentamaan
toimivampaa terveydenhuoltoa kaikille ja uudistamaan koko toimialaa
ennakkoluulottomasti teknologiaa hyödyntäen.
Terveystalon yrityskulttuuri perustuu avoimuuteen, matalaan hierarkiaan,
läpinäkyvyyteen ja ratkaisukeskeisyyteen. Tavoitteena on vahvistaa
kulttuuria, joka on kestävä, oikeudenmukainen, tavoitteellinen ja innostava.
Terveystalolaisten on toimittava oikein riippumatta siitä, missä he ovat,
kenen kanssa tai millaisessa tilanteessa. Vastuullisuus, vahva integriteetti ja
halu toimia oikein on kirjattu myös Terveystalon johtamisen periaatteisiin,
joita ovat ihmislähtöisyys, tuloksellisuus ja vastuullisuus.
Arvopohjainen ja eettinen yrityskulttuuri on Terveystalon toiminnan ja
olemassaolon edellytys. Se tukee ensinnäkin Terveystalon houkuttelevuutta
osaavien ammattilaisten työpaikkana sekä lisää henkilöstön sitoutumista
ja työyhteisön jäsenten kokemaa merkityksellisyyttä. Ammattitaitoinen ja
sitoutunut henkilöstö on Terveystalon toiminnan tärkein resurssi ja yhtiön
liiketoiminta riippuu sen kyvystä löytää ja houkutella palvelukseensa
päteviä ja ammattitaitoisia terveydenhuollon ammattilaisia, työntekijöitä
ja johtajia sekä pitää heidät palveluksessaan. Terveystalo haluaa olla alan
ammattilaisille paras paikka tehdä töitä. Terveystalossa panostetaan
osaajakokemuksen ymmärtämiseen ja rakentamiseen. Arjen kehittämisen
tärkeimmät väylät ovat oma työyhteisö sekä lähiesihenkilö, joiden
kanssa työtä, toimintatapoja ja kulttuuria rakennetaan päivittäin.
Yritystasolla osaajia kuullaan osaajatutkimusten avulla. Tutkimusten
tuloksia hyödynnetään jatkuvassa toiminnan, työyhteisön, johtamisen ja
yrityskulttuurin kehittämisessä.
Eettinen yrityskulttuuri vahvistaa lisäksi Terveystalon houkuttelevuutta
luotettavana palveluntarjoajana asiakkaille sekä kumppanina muille
sidosryhmille. Terveystalon jatkuvan parantamisen mallin tavoitteena
on jatkuvasti ja systemaattisesti tarkastella yhtiön toimintaa ja keskittyä
asiakkaalle arvoa luoviin toimenpiteisiin. Tekemällä kestäviä valintoja
ja toimimalla oikein vahvistetaan asiakkaiden luottamusta Terveystaloa
kohtaan, rakennetaan kestäviä yhteistyösuhteita ja luodaan arvoa yhtiön
osakkeenomistajille.
Eettinen yrityskulttuuri asettaa oikein toimimisen etusijalle ja voi siten
edistää eettisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten näkökohtien toteutumista
myös koko arvoketjussa, toimitusketjussa ja yhteiskunnassa laajemmin.
Terveystalo Oyj:n hallituksen tehtävänä on tarkistaa ja hyväksyä yhtiön
ja sen eri liiketoimintojen strategiset tavoitteet ja suunnitelmat sekä
seurata niiden täytäntöönpanoa. Toimitusjohtaja hoitaa yhtiön juoksevaa
hallintoa ja toteuttaa yhtiön strategiaa hallituksen antamien ohjeiden ja
määräysten mukaisesti, vastaa hallituksen hyväksymien toimenpiteiden
toteutuksesta ja valvoo strategisesti tärkeiden toimenpiteiden valmistelua.
Johtoryhmä avustaa toimitusjohtajaa muun muassa yhtiön strategiaan,
liiketoimintasuunnitelmiin, periaatepäätöksiin ja muihin merkittäviin
asioihin liittyvien asioiden valmistelussa ja toteutuksessa. Terveystalossa
arvioidaan sen johtamistapaa auditointihavaintojen, saatujen palautteiden,
tunnistettujen kehittämiskohteiden ja Terveystalon tavoitteiden
toteutumisen pohjalta ja johtamistapaa muokataan tarvittaessa.
Terveystalon omaa toimintaa ohjaavat lainsäädännön ja
viranomaisvelvoitteiden sekä yhtiön mission, arvojen ja strategian lisäksi
Terveystalon eettiset ohjeet ja toimittajien eettiset ohjeet. Terveystalon
johto ja esihenkilöt ovat vastuussa eettisten ohjeiden viestinnästä ja
jalkauttamisesta sekä niiden noudattamisen valvonnasta. Terveystalossa
on käytössä kaikille terveystalolaisille suunnattu eettisiä ohjeita koskeva
verkkokoulutus, jonka tavoitteena on parantaa ymmärrystä keskeisistä
vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä teemoista sekä edelleen kehittää
eettistä ja vaatimustenmukaista kulttuuria. Verkkokoulutusta on kuvattu
tarkemmin jäljempänä liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviä tavoitteita
ja toimenpiteitä käsittelevissä kohdissa. Terveystalon sisäiset toiminnot,
jotka ovat altteimpia korruptiolle ja lahjonnalle, ovat julkiset palvelut,
yritysmyynti ja hankinta. Eettisiin ohjeisiin perehdyttävä verkkokoulutus,
joka sisältää myös korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat sisällöt,
on pakollinen koko Terveystalon työsuhteiselle henkilöstölle ja siten
myös kaikille riskitoiminnoissa työskenteleville työsuhteisille henkilöille.
Terveystalo-konserni odottaa myös toimittajiensa noudattavan
korkeita kestävän liiketoiminnan standardeja eettisten, sosiaalisten ja
ympäristönäkökohtien sekä työterveys- ja turvallisuusolosuhteiden osalta.
Terveystalo on allekirjoittanut YK:n Global Compact (UNGC) -aloitteen.
Terveystalo on sitoutunut noudattamaan YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia
koskevia ohjaavia periaatteita, Kansainvälisen työjärjestön ILO:n
perussopimuksia ja YK:n Global Compactin kymmentä periaatetta, ja jatkaa
Global Compactin ympäristöön, ihmisoikeuksiin, työhön sekä korruption
torjuntaan liittyvien periaatteiden integrointia osaksi Terveystalon toimintaa,
kulttuuria ja arvoketjua.
Terveystalon strategiaa ja liiketoimintamallia on kuvattu tarkemmin
osiossa Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju (SBM-1).
Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen,
ilmoittamiseen ja tutkimiseen
Terveystalolle on tärkeää, että jokainen Terveystalo-konsernin nimissä tai
sen kanssa toimiva henkilö, asiakas, kumppani tai toimittaja voi vapaasti
tuoda esiin väärinkäytösepäilynsä ja luottaa siihen, että Terveystalo
ryhtyy asianmukaisiin toimiin asian selvittämiseksi. Terveystalo-konserni
kannustaa kaikkia työntekijöitään ja ammatinharjoittajiaan ilmoittamaan
viipymättä mahdollisista väärinkäytöksistä. Terveystalossa on käytössä
kaikille terveystalolaisille suunnattu verkkokoulutus eettisistä ohjeista,
jotka sisältävät ohjeet väärinkäytösten esiin nostamiseksi ja ilmoittamiseksi.
Koulutusta on kuvattu tarkemmin jäljempänä liiketoiminnan
harjoittamiseen liittyviä tavoitteita käsittelevässä kohdassa ja liiketoiminnan
harjoittamiseen liittyviä toimenpiteitä käsittelevässä kohdassa.
Terveystalo-konsernin eettisissä ohjeissa korostetaan, että eettisten
ohjeiden vastaisesta toiminnasta tai sellaisen epäilystä on ilmoitettava
ensisijaisesti esihenkilölle, esihenkilön esihenkilölle tai Terveystalon
109
Laki ja Compliance -tiimille. Potilas- tai asiakasturvallisuutta tai
tietosuojaa uhkaavasta asiasta jokainen terveystalolainen on
velvollinen tekemään vaaratapahtumailmoituksen. Kuka tahansa
voi tehdä vaaratapahtumailmoituksen Terveystalon verkkosivujen
kautta, jos huomaa potilas- tai asiakasturvallisuuden tai tietosuojan
vaarantuneen. HR-liitännäisissä asioissa ensisijainen yhteyskanava on
Terveystalon HR-yksikkö.
Epäilystä voi ilmoittaa myös Terveystalon kaikille avoimen
väärinkäytösten ilmoituskanavan kautta esimerkiksi, jos epäily koskee
vakavaa väärinkäytöstä tai jos asian arkaluonteisuudesta johtuen
ilmoitus on tarpeen tehdä nimettömästi. Kyseisen ilmoituskanavan
kautta on mahdollista ilmoittaa anonyymisti väärinkäytöksiä
koskevista havainnoista tai epäilyistä osoitteessa www.report.whistleb.
com/terveystalo. Ilmoituskanava on ollut käytössä vuodesta 2017
lähtien, ja se on vakiintunut yhdeksi mahdolliseksi väyläksi ilmoittaa
väärinkäytösepäilyistä tai rikkomuksista. Ruotsissa Feelgood Svenska AB:lla
tytäryhtiöineen on oma sisäinen ilmoituskanavansa, joka on tarkoitettu
Feelgoodin sisäiseen käyttöön. Terveystalo ja Feelgood käyttävät ulkoisten
palveluntarjoajien kehittämiä teknisiä ilmoituskanava-alustoja, mutta
käsittelevät ja tutkivat vastaanotetut ilmoitukset itse alla kuvatulla tavalla.
Riippumatta siitä, mitä kautta väärinkäytösepäilystä ilmoitetaan tai tuleeko
väärinkäytösepäily ilmi normaalin operatiivisen toiminnan yhteydessä,
ilmoitukset ja väärinkäytösepäilyt tutkitaan viipymättä, riippumattomasti
ja puolueettomasti.
Ilmoittajalla on mahdollisuus tehdä ilmoituskanavan kautta ilmoitus
esimerkiksi seuraaviin aiheisiin liittyvistä rikkomuksista ja epäilyistä:
kuluttajansuoja, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estäminen,
finanssimarkkinoita koskevien säännösten ja määräysten vastainen
toiminta, hankintalainsäädännön vastainen toiminta tai epäreilu kilpailu,
ympäristönsuojelu, tietosuojalainsäädännön ja verkko- ja tietojärjestelmien
turvallisuusmääräysten vastainen toiminta, verotus, tuoteturvallisuus ja
vaatimustenmukaisuus sekä soveltuvaan toimialakohtaiseen sääntelyyn,
kuten esimerkiksi säteilylakiin tai lääkelakiin, liittyvät rikkomukset
tai epäilyt.
Ilmoittajan ja ilmoituksen kohteen henkilöllisyys sekä muut
ilmoitukseen liittyvät seikat pidetään luottamuksellisena
lainsäädännön mukaisesti ja ilmoittajaa suojellaan Euroopan
unionin ilmoittajansuojeludirektiivin (direktiivi (EU) 2019/1937)
implementoimiseksi Suomessa ja Ruotsissa säädettyjen kansallisten
lakien edellyttämällä tavalla. Vaikka ilmoitettu epäily väärinkäytöksestä
osoittautuisikin tutkimuksessa aiheettomaksi, ilmoittajalle ei aiheudu
kielteisiä seuraamuksia, mikäli ilmoitus on tehty vilpittömässä mielessä.
Minkäänlaisia vastatoimia, kuten uhkailua, rangaistuksia tai syrjintää
kohdistuen ilmoittajaan tai ilmoituksen tutkintaan osallistuneeseen
henkilöön, ei sallita. Myös toimet ilmoittamisen estämiseksi tai ilmoituksen
sisältöön vaikuttamiseksi ovat kiellettyjä.
Terveystalon ilmoituskanavan kautta vastaanotettuja ilmoituksia
käsittelevät vain HR-toiminnon tai Laki ja Compliance -tiimin nimetyt
ilmoituksia käsittelevät henkilöt sekä tarpeen mukaan tutkintakohtaisesti
nimetyt asiantuntijat ja Terveystalon ulkoiset neuvonantajat. Nimettyjä
henkilöitä päivitetään tarpeen mukaan. Ilmoituksia käsittelevät henkilöt
on viestitty ilmoituskanavan kunkin kieliversion sivuilla. Ilmoittajaa
rohkaistaan kertomaan käsittelijän mahdollisesta esteellisyydestä
ilmoituksen yhteydessä, jolloin käsittelijät voivat tehdä tarvittavat
toimenpiteet ilmoituksen käsittelyn puolueettomuuden turvaamiseksi.
Esteellinen käsittelijä ei osallistu ilmoituksen käsittelyyn. Terveystalon
henkilöstöjohtaja käsittelee HR-asioita koskevia ilmoituksia,
hallintoylilääkäri sekä terveydenhuollon palvelujen johtava ylilääkäri
lääketieteellisiä asioita koskevia ilmoituksia, ja tietosuojavastaava
tietosuojaan liittyviä ilmoituksia. Muut asiat käsittelee Terveystalon Laki
ja Compliance -tiimi. Tutkinnan edetessä voidaan tutkintatiimiin nimetä
tarpeen mukaan myös muita asiantuntijoita. Jos tarpeen, työsuhteeseen
liittyvissä ilmoituksissa kytketään tutkintaan alkuvaiheessa mukaan myös
ilmoittajan esihenkilön esihenkilö, jollei hän ole ilmoituksen kohteena tai
mikäli se ei muusta syystä ole tarkoituksenmukaista. Ilmoituksen kohdetta
kuullaan tutkinnassa, mikäli se on mahdollista. Tarvittaessa voidaan
pyytää apua myös ulkopuolisilta neuvonantajilta, jotka ovat erikoistuneet
ilmoituksen aiheeseen. Ilmoituksia käsitteleviä henkilöitä koulutetaan
tarpeen mukaan ajankohtaisista teemoista ilmoittajansuojaan liittyen.
Feelgoodin sisäisen ilmoituskanavan kautta vastaanotettuja ilmoituksia
käsittelevät Feelgoodin lakiosasto, laatupäällikkö ja/tai tietosuojavastaava.
Tarvittaessa tutkintatiimiin voidaan nimetä myös muita asiantuntijoita
sisäisesti ja apua voidaan tarpeen mukaan pyytää myös ulkopuolisilta
neuvonantajilta.
Mahdolliset olennaiset havaitut väärinkäytökset raportoidaan
Terveystalon johdolle ja hallituksen tarkastusvaliokunnalle.
Tarkastusvaliokunta valvoo menettelyjä, joilla käsitellään yhtiön
nimettömästi tai muutoin saamia valituksia ja huolenaiheita koskien
taloudellista raportointia, sisäistä valvontaa tai tilintarkastusta,
mahdollisia rahoitusmarkkinoiden sääntörikkomuksia, muita lain tai
yhtiön eettisten ohjeiden rikkomuksia tai muita rikkomuksia. Ruotsissa
havaitut väärinkäytökset raportoidaan Feelgoodin toimitusjohtajalle,
joka kuuluu myös Terveystalo-konsernin johtoryhmään. Hänen
ollessaan esteellinen havaitut väärinkäytökset raportoidaan Feelgood
Svenska AB:n hallitukselle tai Terveystalon lakiasiainjohtajalle.
Ilmoituksista ja päätökseen saatetuista tutkinnoista mahdollisesti
esiin nousseet havainnot otetaan huomioon Terveystalo-konsernin
prosessien kehittämisessä.
Suhteet tavara- ja palvelutoimittajiin
G1-2
Terveystalon liiketoiminta perustuu laajaan ja monipuoliseen
toimitusketjuun, joka mahdollistaa laadukkaiden ja vaikuttavien
terveyspalvelujen tuottamisen. Terveystalon liiketoiminnan
menestyminen ja kilpailukyvyn ylläpitäminen edellyttävät tehokasta
ja vastuullista toimittajayhteistyötä. Terveystalo pyrkii aktiiviseen
vuoropuheluun ja yhteistyöhön toimittajiensa kanssa, ja soveltaa Supplier
Relationship Management (SRM) -mallia merkittävien toimittajien
hallinnassa.
110
SRM-mallin tavoitteet ovat:
1. Tarvikkeiden ja palvelujen saatavuuden varmistaminen: vastuullinen
yhteistyö turvaa liiketoiminnan sujuvuuden myös poikkeustilanteissa.
2. Hintojen ennustettavuuden parantaminen ja kustannusten hallinta:
tiivis yhteistyö auttaa hallitsemaan hankintojen kokonaiskustannuksia.
3. Vastuullisuuden varmistaminen: toimittajat sitoutuvat Terveystalon
yritysvastuuvaatimuksiin, jotka kattavat taloudelliset, verotukselliset,
sosiaaliset ja ympäristövaikutukset.
4. Laatutason ylläpitäminen ja parantaminen: yhteistyön avulla
varmistetaan korkea ja tasainen laatu sekä hyvä asiakaskokemus
samalla kun huolehditaan vastuullisuudesta.
5. Innovaatioiden hyödyntäminen: tiivis toimittajayhteistyö tuottaa
tietoa tuotteista, palveluista ja toimintamalleista sekä tuottaa uusia
vastuullisia innovaatioita.
SRM-mallin toteutumisesta Terveystalossa vastaa kullekin merkittävälle
toimittajalle nimetty asiantuntija, joka ylläpitää toimittajayhteistyötä.
Nimetty asiantuntija vastaa hankittavan kokonaisuuden laajuudesta
sekä koordinoi toimittajayhteistyötä kaikkien Terveystalon toimintojen
osalta kyseisen toimittajan kanssa. SRM-malli kattaa toimittajasuhteen
elinkaaren hallinnan. Hankinta vastaa toimittajavolyymin
analysoinnista ja toimittajaluokittelusta sekä osallistuu tarpeen
mukaan toimittajayhteistyöhön tai tukee asiantuntijoita SRM-mallin
toteuttamisessa. Osana SRM-mallia järjestetään säännöllisiä
ohjausryhmätapaamisia, joissa seurataan toimitettujen tuotteiden
ja palveluiden laatua, liiketoiminnan mittareita sekä mahdollisten
kehityssuunnitelmien ja korjaavien toimenpiteiden edistymistä.
Terveystalo pitää yhteyttä toimittajiin ja kumppaneihin useiden
kanavien kautta, jotka perustuvat hankintaohjeen ja toimittajahallinnan
käsikirjan käytänteisiin. Osana kilpailutuksia, ennen hankintapäätöksen
tekemistä, käydään aktiivista vuoropuhelua toimittajien ja urakoitsijoiden
kanssa, jolla pyritään huomioimaan heidän näkökulmansa. Toimittaja-
auditoinnit ja toimittajakyselyt ovat keskeinen osa vuorovaikutusta.
Terveystalo kehittää jatkuvasti hankintakäytäntöjään
vastatakseen tunnistettuihin kestävyysvaikutuksiin, muuttuviin
sidosryhmäodotuksiin ja lainsäädännön vaatimuksiin. Toimittajilla
on keskeinen rooli palveluiden laadun ja vastuullisuuden
varmistamisessa. Toimittajasuhteiden hoidolla saavutetaan
parempi näkyvyys toimitusketjuun, parantaen toimitusvarmuutta,
vastuullisuutta, laadunhallintaa ja riskienhallintaa, lisäten näkyvyyttä
kokonaiskustannuksiin sekä edistäen toimitusketjun joustavuutta.
Hankintaprosessin johtaminen
Terveystalon hankintojen periaatteet keskittyvät strategisten
liiketoimintatavoitteiden tukemiseen, vastuullisuuteen,
kustannustehokkuuteen ja laadun varmistamiseen. Hankinnat tehdään
suunnitelmallisesti ja tarvelähtöisesti.
Terveystalon hankintapolitiikan mukaisesti hankinnat pääsääntöisesti
kilpailutetaan ja päätökset tehdään tarjousten sekä neuvottelujen
perusteella. Terveystalo varmistaa, että prosessi on läpinäkyvä,
tarkoituksenmukainen ja kustannustehokas. Riippuen hankittavan
kokonaisuuden merkityksestä liiketoiminnalle sekä sen laajuudesta ja
hankinta-arvosta, hankintaprosessiin osallistuvat relevantit sidosryhmät.
Terveystalon hankinnoissa huomioidaan markkinoiden muutokset,
palvelun laatu, oikeudelliset reunaehdot ja hinta. Valintakriteereinä
ovat muun muassa ammattitaito, luotettavuus, vakavaraisuus,
vastuullisuus, resurssit, elinkaarikustannukset, laatu ja kilpailukykyinen
hinta. Terveystalon yleisiä sopimusehtoja sovelletaan pääsääntöisesti
kaikkiin hankintoihin ja sopimuksiin tarkastellen tapauskohtaisesti.
Terveystalon hankintaa ohjaa hankintapolitiikka, hankintaohje
ja toimittajahallinnan käsikirja, joissa on määritelty tuotteiden
ja palveluiden hankintaan liittyvät käytännöt ja johtaminen.
Kestävyysnäkökulmat ja -riskienhallinta on integroitu osaksi edellä
mainittua politiikkaa ja ohjeita. Hankintapolitiikan ja –ohjeiden avulla
varmistetaan, että Terveystalon hankinnat toteutetaan ammattimaisesti,
tehokkaasti ja vastuullisesti.
Maksukäytännöt
G1-6
Terveystalossa varmistetaan, että ostolaskut maksetaan ajallaan
eräpäivien mukaisesti. Valtaosa, noin 95 prosenttia, ostolaskuista saapuu
verkkolaskuina tai sähköpostitse, mikä tehostaa käsittelyprosessia ja
varmistaa laskujen perille saapumisen. Tehokkaan toimittajalaskujen
hallinnan helpottamiseksi Terveystalo on ottanut käyttöön tarkasti
määriteltyjä ja valvottuja sisäisiä prosesseja, joissa hyödynnetään
järjestelmäautomaatiota, jolla varmistetaan maksujen oikea-aikaisuus.
Tekoälyä hyödynnetään laskujen käsittelyssä, ja sen avulla suurin osa
laskuista ohjautuu automaattisesti kiertoon ilman viiveitä. Manuaalista
käsittelyä vaativat laskut ohjataan eteenpäin saapumispäivän aikana.
Järjestelmä lähettää loppukäyttäjille päivittäin muistutuksia avoimista
tehtävistä, ja erääntyneiden laskujen osalta tarkastajille ja hyväksyjille
toimitetaan erilliset muistutukset. Terveystalon sisäiset prosessit ja
vastuunjaot tukevat laskujen sujuvaa kiertoa ja maksatusvaiheeseen
siirtymistä. Loma-aikoina laskujen tarkastajille ja hyväksyjille tiedotetaan
poissaoloasetusten tärkeydestä. Hyväksymisoikeudet voidaan siirtää
sijaiselle hyväksymismatriisin mukaisesti, mikä varmistaa laskujen
käsittelyn aikataulussa myös poissaolojen aikana.
Hankintasopimusten osalta noudatetaan sopimusten mukaisia
maksuehtoja. Laskutusosoitetiedoissa suositellaan vähintään 30 päivän
maksuehtoa. Terveystalo ei erittele vakiomaksuehtoja toimittajaryhmittäin
tai mittaa vakioehtoja noudattaen suoritettujen maksujen prosenttiosuutta
osana vakiintuneita laskutusprosessejaan. Laskut maksetaan
lähtökohtaisesti eräpäivänä.
Viivästyskorkoja ja -kuluja seurataan ostoreskontratiimin mittareina, ja
näiden analysoinnin avulla prosesseja kehitetään jatkuvasti. Vastuullinen
ja sujuva ostolaskujen käsittely tukee paitsi Terveystalon toimintaa, myös
sen kumppaneiden taloudellista vakautta. Terveystaloa vastaan ei ole
vireillä yhtäkään oikeudenkäyntiä maksuviivästysten vuoksi.
111
Tavoitteet
Terveystalo on valinnut eettisen liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien
vaikutustensa johtamiseksi kaksi keskeisintä tavoitetta, jotka edistävät
eettisen ja vastuullisen liiketoiminnan toteutumista Terveystalossa ja sen
arvo- ja toimitusketjussa. Kummallakin tavoitteella on yhteys kaikkiin
Terveystalon määrittelemiin liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviin
olennaisiin kestävyysaiheisiin.
Henkilöstön kouluttaminen eettisten ohjeiden ja
vaatimusten mukaiseen toimintaan
Terveystalo on sitoutunut edistämään eettisiä liiketoimintakäytäntöjä ja
kouluttaa henkilöstöään eettisten ohjeiden ja vaatimusten mukaiseen
toimintaan. Terveystalossa on käytössä kaikille terveystalolaisille
suunnattu verkkokoulutus eettisten ohjeiden mukaisesta toiminnasta.
Hallinnollista työtä ja kliinistä työtä tekeville on käytössä erilliset,
toimintaympäristöjen erot huomioon ottavat verkkokoulutukset. Kurssin
suorittaminen on pakollista kaikille työsuhteisille.
Kurssien tarkoituksena on tukea ymmärrystä siitä, miksi
vaatimustenmukainen ja eettisesti kestävä liiketoiminta on tärkeää, ja
miten se liittyy jokaisen terveystalolaisen jokapäiväiseen toimintaan ja
päätöksiin. Lisäksi koulutuksen tavoitteena on parantaa ymmärrystä
keskeisistä vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä teemoista ja
väärinkäytöksien ilmoittamisesta, sekä edelleen kehittää Terveystalon
vaatimustenmukaista kulttuuria.
Jokaisen terveystalolaisen on noudatettava eettisiä ohjeita, riippumatta
liiketoimintayksiköstä tai tehtävästä. Tästä syystä tavoitteena on, että
kaikki Terveystalon työntekijät ovat suorittaneet eettisiin ohjeisiin ja oikein
toimimiseen perehdyttävän koulutuksen. Kurssi tulee jatkossa suorittaa
kahden vuoden välein. Suoritusten tarkastelukaudella 5/2023–12/2025
96 prosenttia Terveystalon vakituisessa, kokoaikaisessa työsuhteessa
olevista työntekijöistä suoritti koulutuksen. Luvut sisältävät Terveystalon
Suomen toiminnot. Ruotsin toiminnoissa jalkautetaan uudistettu
compliance-verkkokurssi vuonna 2026.
Vuonna 2025 toteutettiin Terveystalon eettisten ohjeiden ja compliance-
verkkokurssin kokonaisuudistus ja uudistettu verkkokurssi otettiin
käyttöön Suomessa vuoden 2026 alussa. Myös Ruotsissa otetaan käyttöön
uudistettu verkkokurssi alkuvuonna 2026. Kokonaisuudistuksia on kuvattu
tarkemmin jäljempänä liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviä toimenpiteitä
käsittelevässä kohdassa. Kurssi tulee jatkossa suorittaa kahden vuoden
välein ja suoritusaktiivisuutta seurataan säännöllisesti. Terveystalo tulee
jalkauttamaan uuden verkkokurssin konsernissa osana uusien eettisten
ohjeiden jalkautustoimia vuoden 2026 aikana. Koko henkilöstöllä on
uuden verkkokurssin käyttöönoton yhteydessä 1.1.2026 alkanut uusi
verkkokurssin suorituskausi.
Tavoite Mittari (KPI) Soveltamisala
Tavoite-
taso
Tavoite-
vuosi
Perus-
vuosi 2025 2024 2023
Kaikki työntekijät ovat
suorittaneet eettisiin ohjeisiin
ja oikein toimimiseen
perehdyttävän koulutuksen
Koulutuksen suorittaneiden
vakituisessa, kokoaikaisessa
työsuhteessa olevien
työntekijöiden
%-osuus kaikista vakituisessa,
kokoaikaisessa työsuhteessa
olevista työntekijöistä
1)
Terveystalo Suomen
toiminnot
100 % Jatkuva 2023 96 %
1
91 %
1)
72 %
1)
Keskeiset toimittajat,
jotka kattavat yli 80 %
kokonaishankinnoista ovat
hyväksyneet toimittajien
eettiset ohjeet
Toimittajien eettiset ohjeet
hyväksyneiden toimittajien
%-osuus
2)
Terveystalo Suomen
toiminnot
100 % Jatkuva 2023 98 % 97 % 81 %
1)
Uusi compliance-kurssikokonaisuus otettiin käyttöön ja siirrettiin uudelle verkkoalustalle keväällä 2023. Kurssi tulee jatkossa suorittaa kahden vuoden välein ja aikavälillä
5/2023–12/2025 käynnissä on ollut kurssin suorituskausi 5/2023–12/2025. Suorituskaudesta johtuen vuodelta 2023 raportoitu luku sisältää suoritukset ajalta 5/2023–12/2023
(ts. kurssikokonaisuuden uudistamisen jälkeen ja 31.12.2023 mennessä tehdyt suoritukset), vuodelta 2024 raportoitu luku sisältää suoritukset ajalta 5/2023–12/2024 (ts.
kurssikokonaisuuden uudistamisen jälkeen ja 31.12.2024 mennessä tehdyt suoritukset) ja vuodelta 2025 raportoitu luku sisältää suoritukset ajalta 5/2023–12/2025 (ts.
kurssikokonaisuuden uudistamisen jälkeen ja 31.12.2025 mennessä tehdyt suoritukset). Vuoden 2025 luku ei sisällä Medimar Scandinavia Ab:tä ja Cityläkarna Mariehamn
Ab:tä eikä 31.12.2025 hankittuja Turun Silmälaser Oy:tä ja Silmäsairaala Pilke Oy:tä. Vuoden 2024 luku ei sisällä Medimar Scandinavia Ab:tä eikä vuoden 2024 aikana hankittuja
yhtiöitä (SRK Group Oy, Suomen Radiologikeskus Oy, Kajaanin Radiologikeskus Oy, iRad Oy ja Cityläkarna Mariehamn Ab). Näiden yhtiöiden henkilöstö ei ole Terveystalon
keskitetyssä henkilöstöjärjestelmässä, eikä henkilöstöllä ei ole pääsyä Terveystalon oppimisalustalle.
2)
Terveystalo mittaa toimittajien eettiset ohjeet hyväksyneiden toimittajien osuutta Terveystalon keskeisistä toimittajista, jotka kattavat noin 80 prosenttia Terveystalon Suomen
toimintojen kaikista hankintamenoista. Hankintamenot eivät sisällä yksityisten ammatinharjoittajien palkkioihin liittyviä menoja, Ruotsin liiketoimintojen hankintoja tai
kertaluonteisia / vähämerkityksisiä hankintoja.
112
Toimittajien eettiset ohjeet hyväksyneet toimittajat
Terveystalo pyrkii varmistamaan eettisen ja vastuullisen liiketoiminnan
toteutumisen myös arvo- ja toimitusketjussaan. Sopimustoimittajien sekä
kilpailutuksiin osallistuvien toimittajien on hyväksyttävä Terveystalon
toimittajien eettiset ohjeet (Supplier Code of Conduct), jotka sisältävät
muun muassa toimitusketjun hallintaan, tuoteturvallisuuteen ja
vaatimustenmukaisuuteen, liiketoimintaetiikkaan, kuten korruption ja
lahjonnan torjuntaan, kilpailuoikeuteen, eturistiriitoihin ja tietosuojaan
liittyvät ohjeet ja vaatimukset sekä ihmisoikeuksiin, työelämän
perusoikeuksiin, työturvallisuuteen ja -terveyteen, verotukseen ja
ympäristövastuuseen liittyvät ohjeet ja vaatimukset.
Tavoitteena on, että 100 prosenttia Terveystalon keskeisistä toimittajista
on hyväksynyt toimittajien eettiset ohjeet. Vuoden 2025 lopussa
98 (97) prosenttia keskeisistä toimittajista, jotka edustavat noin 80
prosenttia Terveystalon Suomen toimintojen kokonaishankinnoista, oli
hyväksynyt toimittajien eettiset ohjeet. Luvut sisältävät Terveystalon
Suomen toiminnot.
Toimenpiteet
Eettinen yrityskulttuuri
Eettisten ohjeiden kokonaisuudistus
Kuten edellä liiketoiminnan harjoittamista koskevia toimintaperiaatteita
käsittelevässä kohdassa on kuvattu, Terveystalolla on Terveystalo Oyj:n
hallituksen hyväksymät eettiset ohjeet, joita jokaisen terveystalolaisen
tulee noudattaa. Eettiset ohjeet tukevat Terveystalon yrityskulttuuria ja
luovat puitteet, jotka auttavat terveystalolaisia toimimaan oikein arjessa.
Ohjeet heijastelevat myös yhtiön keskeisiin sidosryhmiin kohdistuvia
yhtiön sitoumuksia. Ohjeet koskevat kaikkia terveystalolaisia, työsuhteisia
ja ammatinharjoittajia, riippumatta liiketoimintayksiköstä tai tehtävästä.
Samoja eettisiä ohjeita noudatetaan myös Feelgoodissa Ruotsissa.
Terveystalo toteutti vuonna 2025 eettisten ohjeidensa
kokonaisuudistuksen. Terveystalon eettiset ohjeet on uudistettu
kokonaisuudessaan viimeksi vuonna 2019 ja päivitetty viimeksi vuonna
2022. Vuonna 2025 toteutetun kokonaisuudistuksen yhtenä tavoitteena
oli vastata yhtiön toimintaympäristössä ja sääntelyssä tämän jälkeen
tapahtuneisiin muutoksiin. Kokonaisuudistuksen tavoitteena oli lisäksi
entistä paremmin kiteyttää Terveystalon arvot käytännönläheisiksi
periaatteiksi, joille päivittäisen toiminnan ja päätöksenteon Terveystalossa
tulisi perustua. Kokonaisuudistuksen tavoitteena oli myös tuoda
eettisiin ohjeisiin konkreettisia käytännön ohjeita ohjeiden sisältämien
periaatteiden noudattamiseksi.
Uudistetut eettiset ohjeet pitävät sisällään Terveystalon keskeiset
periaatteet koskien muun muassa potilas- ja asiakasturvallisuutta ja
laadukasta hoitoa, yksityisyyden suojaa ja tietoturvaa, työn vaikuttavuutta,
asiakaslähtöisyyttä ja toiminnan läpinäkyvyyttä, syrjimättömyyttä ja
toisten kunnioittamista, ihmisoikeuksien kunnioittamista, työturvallisuutta,
tekoälyn käyttöä, vastuullista hankintaa ja yhteisestä omaisuudesta
huolehtimista, avointa ja sääntelynmukaista viestintää, sisäpiirisäännösten
noudattamista, eturistiriitoja, reilua kilpailua ja rahanpesun ehkäisyä,
lahjonnan ja korruption ehkäisyä, ympäristövaatimusten noudattamista
sekä väärinkäytösten ilmoittamista. Eettisillä ohjeilla ja niihin liittyvillä
toimilla on siten yhteys kaikkiin Terveystalon määrittelemiin liiketoiminnan
harjoittamiseen liittyviin olennaisiin kestävyysaiheisiin.
Terveystalo Oyj:n hallitus on hyväksynyt uudistetut eettiset ohjeet ja ne
tulivat voimaan vuoden 2026 alusta alkaen. Terveystalo tulee toteuttamaan
uusien eettisten ohjeiden jalkautustoimia konsernissa vuoden 2026 aikana.
Eettiseen toimintaan kouluttaminen ja
verkkokurssin kokonaisuudistus
Kuten edellä liiketoiminnan harjoittamiseen liittyviä tavoitteita
käsittelevässä kohdassa on kuvattu, Terveystalo kouluttaa henkilöstöään
eettisten ohjeiden ja vaatimusten mukaiseen toimintaan muun muassa
kaikille terveystalolaisille suunnatulla verkkokoulutuksella. Kurssi on
pakollinen kaikille Terveystalon työntekijöille ja kurssi tulee jatkossa
suorittaa kahden vuoden välein.
Eettisten ohjeiden kokonaisuudistuksen yhteydessä myös eettisen
toiminnan verkkokurssi uudistettiin. Tässä yhteydessä kurssin sisältö
uudistettiin kokonaisuudessaan. Uudistettu eettisen toiminnan
verkkokurssi otettiin käyttöön Suomessa vuoden 2026 alussa. Myös
Ruotsissa otetaan käyttöön uudistettu verkkokurssi alkuvuonna 2026.
Edellinen verkkokurssin versio on otettu käyttöön vuonna 2023 ja
vuoden 2025 aikana toteutetun uudistuksen tavoitteena oli saattaa
kurssi vastaamaan uudistettuja eettisiä ohjeita ja niiden rakennetta
sekä vastata toimintaympäristössä, sääntelyssä ja Terveystalon sisäisissä
prosesseissa ja ohjeissa tämän jälkeen tapahtuneisiin muutoksiin.
Uudistetun kurssikokonaisuuden tavoitteena on perehdyttää
uudistettujen eettisten ohjeiden sisältöön ja parantaa ymmärrystä
keskeisistä eettiseen toimintaan ja vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä
teemoista sekä edelleen kehittää Terveystalon vaatimustenmukaista
kulttuuria. Tavoitteena on saada kurssin suorittaja pohtimaan eettisiä
ja vaatimustenmukaisia toimintatapoja erilaisten käytännön tilanteita
kuvaavien esimerkkien kautta. Terveystalo tulee jalkauttamaan
uuden verkkokurssin konsernissa osana uusien eettisten ohjeiden
jalkautustoimia vuoden 2026 aikana.
Kurssilla käsitellään kaikkia uusien eettisten ohjeiden sisältämiä
teemoja, kuten turvallista ja laadukasta hoitoa, työn vaikuttavuutta,
vastuullista hankintaa, ympäristöstä huolehtimista, yksityisyyden suojaa
ja tietoturvaa, ihmisoikeuksien kunnioittamista, yhdenvertaisuutta
ja syrjimättömyyttä, työturvallisuutta, eettistä tekoälyn käyttöä,
eturistiriitojen tunnistamista, reilua kilpailua, lahjojen antamista ja
vastaanottamista sekä vastuullista viestintää. Kurssilla ja siihen liittyvillä
toimilla on yhteys kaikkiin Terveystalon määrittelemiin liiketoiminnan
harjoittamiseen liittyviin olennaisiin kestävyysaiheisiin.
Terveystalon compliance-toiminto kouluttaa henkilöstöä ja johtoa
myös räätälöidyistä compliance-teemoista, kuten Terveystalon
ilmoituskanavan käytöstä ja siihen liittyvistä vaatimuksista.
Vuonna 2025 jatkettiin vuonna 2024 aloitettuja compliance-
verkkokurssin tavoittavuuden parantamiseen liittyviä toimenpiteitä.
Samalla selkeytettiin myös muihin Terveystalon henkilöstölle pakollisiin
sisäisiin koulutuksiin liittyvää prosessia. Koulutusten hallinnointi-,
suoritus- ja seurantaprosessia on selkeytetty ja samalla on edelleen
tehostettu kurssisuoritusten seurantaa.
113
Muut eettiseen yrityskulttuuriin liittyvät toimenpiteet
Terveystalo kehittää jatkuvasti compliance-ohjelmaansa ja siihen
kuuluvia prosesseja, kontrolleja, politiikkoja ja ohjeita, jotta ne vastaavat
toimintaympäristön muutoksiin. Vuonna 2025 julkaistiin muun muassa
tekoälyn eettiset periaatteet ja uusi tekoälyohjeistus ja päivitettiin muun
muassa Terveystalon riskienhallinnan politiikka ja sisäpiiriohje.
Vastuullisuus, vahva integriteetti ja halu toimia oikein on kirjattu
myös Terveystalon johtamisen periaatteisiin, joita ovat ihmislähtöisyys,
tuloksellisuus ja vastuullisuus. Terveystalossa arvioidaan sen
johtamistapaa auditointihavaintojen, saatujen palautteiden, tunnistettujen
kehittämiskohteiden ja Terveystalon tavoitteiden toteutumisen
pohjalta ja johtamistapaa muokataan tarvittaessa. Arjen kehittämisen
tärkeimmät väylät ovat oma työyhteisö sekä lähiesihenkilö, joiden
kanssa työtä, toimintatapoja ja kulttuuria rakennetaan päivittäin.
Yritystasolla osaajia kuullaan osaajatutkimusten avulla. Tutkimusten
tuloksia hyödynnetään jatkuvassa toiminnan, työyhteisön, johtamisen ja
yrityskulttuurin kehittämisessä.
Terveystalon jatkuvan parantamisen mallin tavoitteena on jatkuvasti ja
systemaattisesti tarkastella yhtiön toimintaa ja keskittyä asiakkaalle arvoa
luoviin toimenpiteisiin. Tekemällä kestäviä valintoja ja toimimalla oikein
vahvistetaan asiakkaiden luottamusta Terveystaloa kohtaan, rakennetaan
kestäviä yhteistyösuhteita ja luodaan arvoa yhtiön osakkeenomistajille.
Henkilöstön kouluttamisen ohella säännöllinen viestintä eettiseen
yrityskulttuurin liittyvistä teemoista on tärkeää eettisen yrityskulttuurin
edistämisessä ja tietoisuuden lisäämisessä. Terveystalo uudisti vuoden
2025 aikana eettisiä toimintatapoja koskevan sisäisen intrasivustonsa.
Yhtiö julkaisi sekä sisäisiä että myös ulkoisia artikkeleita, uutisia ja muita
eettiseen yrityskulttuuriin liittyviä julkaisuja valituista teemoista yhtiön
intrassa, ulkoisella verkkosivustolla ja sosiaalisessa mediassa. Vuonna
2025 toteutettiin myös Terveystalon compliance-verkkokurssiin ja muihin
pakollisiin sisäisiin koulutuksiin liittyvää viestintää koulutuskokonaisuutta
koskevan prosessikehityksen yhteydessä. Vuonna 2026 toteutetaan eettistä
yrityskulttuuria koskevaa viestintää erityisesti uudistettujen eettisten
ohjeiden ja eettisen toiminnan verkkokurssin jalkautustyön yhteydessä.
Terveystalolle on tärkeää, että jokainen Terveystalo-konsernin nimissä tai
sen kanssa toimiva henkilö, asiakas, kumppani tai toimittaja voi vapaasti
tuoda esiin väärinkäytösepäilynsä ja luottaa siihen, että Terveystalo
ryhtyy asianmukaisiin toimiin asian selvittämiseksi. Terveystalo-konserni
kannustaa kaikkia työntekijöitään ja ammatinharjoittajiaan ilmoittamaan
viipymättä mahdollisista väärinkäytöksistä. Huolenaiheiden tunnistamiseen,
ilmoittamiseen ja tutkimiseen liittyviä mekanismeja on kuvattu edellä.
Vastuullinen toimitusketju / Suhteet tavarantoimittajiin
(mukaan lukien maksukäytännöt)
Varmistaakseen toimittajien eettisten ohjeiden ja muiden sopimusehtojen
noudattamisen Terveystalo toteuttaa toimittajien itsearviointeja sekä
säännöllisiä auditointeja. Toimittaja-auditointeja tehdään kohdennetusti
ja vuonna 2025 auditointeja tehtiin neljä kappaletta. Auditoitavat
ovat Terveystalolle kriittisiä toimittajia ja valitaan liiketoiminnallisen
merkittävyyden tai toimittajaan liittyvien riskitekijöiden perusteella.
Toimittaja-auditoinnit suoritetaan oman henkilöstön toimesta.
Auditointiin osallistuu hankinta, toimittajalle nimetty vastuuhenkilö sekä
muita toimittajayhteistyöhön osallistuvia asiantuntijoita. Auditointiin
kuuluu toimittajan täyttämä esitietolomake, toimittajahaastattelu,
toimipaikkavierailu sekä palautetilaisuudet. Toimittaja-auditointien
tavoitteena on kehittää toimittajayhteistyötä sekä varmistaa, että
auditoitavan toimittajan liiketoiminta täyttää sopimuksella sovitut asiat
ja vaatimukset liittyen palvelun sisältöön, vastuullisuuteen, laatuun ja
tietoturvaan. Auditoinneista tuloksena voi olla vahvuuksia, havaintoja
kehityskohteista, lieviä tai merkittäviä poikkeamia tai mahdollisia
sopimusrikkomuksia. Terveystalo antaa auditoidulle toimittajalle kirjallisen
yhteenvetoraportin auditoinnin tuloksista sekä mahdollisista poikkeamista,
joiden osalta vaaditaan toimenpidesuunnitelma, jolla kaikki poikkeamat
saatetaan sopimuksen mukaisiksi.
114
Tilinpäätös
Konsernitilinpäätös, IFRS
116 Konsernin laaja tuloslaskelma
117 Konsernitase
118 Konsernin rahavirtalaskelma
119 Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista
121 1. Konsernin perustiedot
121 2. Konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet
121 2.1 Laatimisperusta
121 2.2 Uuden ja uudistetun IFRS-normiston
soveltaminen sekä uudet IFRIC:n
agendapäätökset
122 2.3 Johdon harkintaa edellyttävät
laatimisperiaatteet ja arvioihin liittyvät
epävarmuustekijät
123 2.4 Konsolidointiperiaatteet
124 2.5 Ulkomaan rahan määräiset erät
124 2.6 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet
124 2.7 Sijoituskiinteistöt
124 2.8 Liikearvo ja aineettomat hyödykkeet
125 2.9 Arvonalentumiset
125 2.10 Vuokrasopimukset
126 2.11 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat
126 2.12 Vaihto-omaisuus
127 2.13 Työsuhde-etuudet
127 2.14 Varaukset ja ehdolliset velat
127 2.15 Tuloutusperiaatteet
128 2.16 Segmentti-informaatio
128 2.17 Julkiset avustukset
128 2.18 Liikevoitto
128 2.19 Osakekohtainen tulos
128 2.20 Tuloverot
129 2.21 Myytävänä olevat pitkäaikaiset
omaisuuserät
129 3. Liiketoimintojen yhdistämiset
131 4. Segmentti-informaatio
133 5. Liikevaihto
134 6. Liiketoiminnan muut tuotot
134 7. Materiaalit ja palvelut
134 8. Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut
135 9. Poistot ja arvonalentumiset
135 10. Liiketoiminnan muut kulut
136 11. Rahoitustuotot ja -kulut
136 12. Verot
136 12.1 Tuloverot
137 12.2 Laskennalliset verosaamiset ja -velat
138 13. Osakekohtainen tulos
139 14. Aineelliset hyödykkeet
139 14.1 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet
140 14.2 Käyttöoikeusomaisuuserät
140 14.3 Vuokrasopimusvelat
141 15. Liikearvo ja aineettomat hyödykkeet
142 16. Liikearvoa sisältävien rahavirtaa tuottavien
yksiköiden arvonalentumistestaus
144 17. Sijoituskiinteistöt
144 18. Osakkuusyhtiöt ja yhteisyritykset
145 19. Osakeperusteiset maksut
146 20. Rahoitusvarojen ja -velkojen kirjanpitoarvot ja
käyvät arvot arvostusryhmittäin sekä käyvän
arvon hierarkia
147 21. Rahoitusriskit
147 21.1 Rahoitusriskien hallinta
147 21.2 Korkoriski ja valuuttakurssiriski
147 21.3 Luottoriski
148 21.4 Jälleenrahoitus- ja maksuvalmiusriski
148 21.5 Pääoman hallinta
149 22. Myyntisaamiset ja muut saamiset sekä
asiakassopimuksiin perustuvat omaisuuserät
150 23. Rahavarat
150 24. Osakepääoma ja sijoitetun vapaan
pääoman rahasto
151 25. Rahoitusvelat
152 26. Ostovelat ja muut velat
152 27. Varaukset
153 28. Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt
154 29. Vakuudet, ehdolliset velat ja vastuusitoumukset
154 30. Lähipiiritapahtumat
156 31. Konserniyritykset
157 32. Myytävänä olevat omaisuuserät
157 33. Tilikauden päättymisen jälkeiset tapahtumat
Emoyhtiön tilinpäätös, FAS
158 Emoyhtiön tuloslaskelma
158 Emoyhtiön tase
159 Emoyhtiön rahoituslaskelma
160 Emoyhtiön tilinpäätöksen laadintaperiaatteet
160 Emoyhtiön liitetiedot
165 Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen
allekirjoitukset sekä tilinpäätösmerkintä
166 Tilintarkastuskertomus
170 Kestävyysraportin varmennuskertomus
172 Riippumattoman tilintarkastajan raportti Terveystalo
Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä
115
Konsernitilinpäätös, IFRS

Konsernin laaja tuloslaskelma |  |  |
milj. euroa | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liikevaihto | 4, 5 | 1 278,9 | 1 340,0
Liiketoiminnan muut tuotot | 6 | 4,0 | 3,7
Materiaalit ja palvelut | 7 | -509 ,8 | -549 ,8
Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut | 8 | -403,5 | -427 ,8
Poistot ja arvonalentumiset | 9 | -1 00,0 | -10 6,4
Liiketoiminnan muut kulut | 10 | -132, 1 | -14 3,7
Liiketulos |  | 137 ,5 | 116,1
Rahoitustuotot | 11 | 1,8 | 2 ,1
Rahoituskulut | 11 | -23,0 | -2 8 ,6
Rahoituskulut - netto |  | -21,2 | -26,5
Osuus yhteisyritysten tuloksesta |  | -0, 2 | -
Tilikauden tulos ennen veroja |  | 116,2 | 8 9, 6
Tuloverot | 12 | -23, 5 | -18,0
Tilikauden tulos |  | 92,6 | 71,7
Jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 92,6 | 71, 7

milj. euroa | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Muut laajan tuloksen erät |  |  |
Erät, jotka saatetaan tulevaisuudessa siirtää tulosvaikutteiseksi |  |  |
Muuntoerot ulkomaisista toiminnoista |  | 3,0 | -2,0
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteiseksi |  |  |
Etuuspohjaisten velvoitteiden uudelleen määrittäminen | 28 | 0,0 | -0 ,1
Kauden muut laajan tuloksen erät verovaikutus huomioon otettuna |  | 3,0 | -2 ,1
Kauden laaja tulos yhteensä |  | 95,6 | 69, 6
Jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 95,6 | 69, 6
Emoyhtiön osakkeenomistajille tilikauden voitosta laskettu |  |  |
osakekohtainen tulos, euroissa |  |  |
Laimentamaton | 13 | 0,7 3 | 0,57
Laimennettu | 13 | 0,7 3 | 0,57

Liitetiedot ovat kiinteä osa konsernitilinpäätöstä.
116

Konsernitase |  |  |
milj. euroa | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
VARAT |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 14 | 96,0 | 8 7,7
Käyttöoikeusomaisuuserät | 14 | 189 ,5 | 182, 7
Liikearvo | 15, 16 | 838,8 | 8 2 9, 4
Aineettomat hyödykkeet | 15 | 80,3 | 82,0
Sijoituskiinteistöt | 17 | 0, 2 | 0, 3
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä | 18 | 7, 2 | 0,0
Lainasaamiset | 20 | 0,3 | 0,3
Laskennalliset verosaamiset | 12 | 9, 3 | 7,1
Muut pitkäaikaiset varat | 20 | 1 ,7 | 0,7
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 1 223,4 | 1 190,2
Lyhytaikaiset varat |  |  |
Vaihto-omaisuus |  | 7, 6 | 7, 2
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 22 | 12 4,2 | 13 5,0
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset |  | 0,7 | 0 ,9
Rahavarat | 23 | 75,2 | 65,2
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 2 0 7, 7 | 208,2
Myytävänä olevat omaisuuserät | 32 | 10,0 | -
VARAT YHTEENSÄ |  | 1 441,1 | 1 398,4

milj. euroa | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
OMA PÄÄOMA JA VELAT |  |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma |  |  |
Osakepääoma |  | 0 ,1 | 0 ,1
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 492,8 | 492,8
Omat osakkeet |  | -14 ,8 | -1 5,2
Muuntoerot |  | -4, 3 | -7, 3
Kertyneet voittovarat |  | 110,4 | 7 7,9
Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä |  | 584,2 | 548,2
OMA PÄÄOMA YHTEENSÄ |  | 584,2 | 548,2
Pitkäaikaiset velat |  |  |
Pitkäaikaiset rahoitusvelat | 20, 21, 25 | 332,3 | 348,5
Pitkäaikaiset vuokrasopimusvelat | 14, 21, 25 | 154 ,3 | 144 ,5
Laskennalliset verovelat | 12 | 1 7, 6 | 18, 7
Varaukset | 27 | 1,6 | 3,3
Muut velat |  | 20 ,4 | 15 ,5
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 526,2 | 530,5
Lyhytaikaiset velat |  |  |
Lyhytaikaiset rahoitusvelat | 20, 21, 25 | 48,8 | 2 9,7
Lyhytaikaiset vuokrasopimusvelat | 14, 21, 25 | 4 5 ,4 | 47, 3
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat verovelat |  | 16,5 | 9, 5
Varaukset | 27 | 3 ,1 | 2 ,9
Ostovelat ja muut velat | 26 | 212,4 | 230,3
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 326,2 | 319,7
Myytävänä oleviin omaisuuseriin liittyvät velat | 32 | 4,6 | -
VELAT YHTEENSÄ |  | 856, 9 | 850,2
OMA PÄÄOMA JA VELAT YHTEENSÄ |  | 1 441,1 | 1 398,4

Liitetiedot ovat kiinteä osa konsernitilinpäätöstä.
117

Konsernin rahavirtalaskelma |  |  |
milj. euroa | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liiketoiminnan rahavirta |  |  |
Tilikauden tulos ennen veroja |  | 116, 2 | 8 9, 6
Oikaisut |  |  |
Liiketoimet, joihin ei liity maksutapahtumaa |  |  |
Poistot ja arvonalentumiset | 9 | 1 0 0,0 | 106, 4
Varausten muutos | 27 | -1,3 | 0 ,1
Muut oikaisut, joihin ei liity maksutapahtumaa |  | 0,7 | -1,5
Käyttöomaisuuden ja tytäryhtiöosakkeiden myyntivoitot/-tappiot |  | -0, 2 | -0, 3
Rahoitustuotot ja -kulut | 11 | 21,2 | 26,5
Käyttöpääoman muutokset |  |  |
Myyntisaamisten ja muiden saamisten muutos |  | 8,4 | 4,9
Vaihto-omaisuuden muutos |  | -0,4 | -0 ,1
Ostovelkojen ja muiden velkojen muutos |  | -1 7,7 | 9, 6
Saadut korot |  | 0,5 | 1 ,0
Maksetut verot |  | -20,4 | -12, 4
Liiketoiminnan rahavirta |  | 207 ,0 | 22 3 ,7

milj. euroa | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Investointien rahavirta |  |  |
Investoinnit aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin |  | -30,8 | -2 7, 3
Investoinnit aineettomiin hyödykkeisiin |  | -20, 8 | -12,3
Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden myynnit |  | 0,6 | 0,6
Tytäryritysten hankinta vähennettynä hankintahetken rahavaroilla | 3 | -1 0,7 | -8,4
Tytäryritysten myynti vähennettynä myyntihetken rahavaroilla |  | 0 ,1 | 0,3
Sijoitukset yhteisyrityksiin |  | -7 ,0 | -
Sijoitukset osakkeisiin ja osuuksiin |  | -1,0 | -
Liiketoimintojen hankinnat vähennettynä hankintahetken rahavaroilla | 3 | -0,0 | -0, 3
Saadut osingot |  | 0,0 | 0,0
Investointien rahavirta |  | -69, 6 | -4 7, 4
Rahoituksen rahavirta |  |  |
Pitkäaikaisten lainojen nostot | 25 | - | 20 0,0
Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut | 25 | - | -145,1
Lyhytaikaisten lainojen nostot | 25 | 18, 1 | 9,9
Lyhytaikaisten lainojen takaisinmaksut | 25 | -15,6 | -100,1
Vuokrasopimusvelkojen takaisinmaksut | 25 | -48,8 | -48,4
Osamaksuvelkojen takaisinmaksut | 25 | -0,0 | -3,8
Maksetut korot ja muut rahoituskulut |  | -21, 1 | -2 3,7
Saadut korot ja muut rahoitustuotot |  | 1,3 | 0,3
Maksetut osingot |  | -60,8 | -38,0
Rahoituksen rahavirta |  | -126,8 | -148,8
Rahavarojen muutos |  | 10,5 | 2 7, 5
Rahavarat tilikauden alussa |  | 65,2 | 3 7, 7
Valuuttakurssien muutosten vaikutus |  | 0 ,1 | -0 ,1
Siirrot myytävänä oleviin omaisuuseriin |  | -0, 5 | -
Rahavarat tilikauden lopussa |  | 75,2 | 65,2

Liitetiedot ovat kiinteä osa konsernitilinpäätöstä.
118

Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista |  |  |  |  |  |
|  |  | Emoyrityksen omistajille kuuluva oma pääoma |  |  |
|  | Sijoitetun |  |  |  |
|  | vapaan oman |  |  |  |
|  | pääoman | Omat | Kertyneet |  | Oma pääoma
milj. euroa | Osake pää oma | rahasto | osakkeet | voittovarat | Muunto erot | yhteensä
Oma pääoma 1.1.2025 | 0 ,1 | 492,8 | -15,2 | 7 7, 9 | -7, 3 | 548,2
Kauden laaja tulos |  |  |  |  |  |
Kauden voitto | - | - | - | 92,6 | - | 92, 6
Muut laajan tuloksen erät | - | - | - | 0,0 | 3,0 | 3,0
Liiketoimet omistajien |  |  |  |  |  |
kanssa |  |  |  |  |  |
Osingonjako | - | - | - | -60,8 | - | -60,8
Osakeperusteiset maksut | - | - | 0,5 | 0,7 | - | 1 ,1
Oma pääoma 31.12.2025 | 0 ,1 | 492,8 | -14,8 | 110,4 | -4,3 | 584,2

|  |  | Emoyrityksen omistajille kuuluva oma pääoma |  |  |
|  | Sijoitetun |  |  |  |
|  | vapaan oman |  |  |  |
| Osakepää- | pääoman | Omat | Kertyneet |  | Oma pääoma
milj. euroa | oma | rahasto | osakkeet | voittovarat | Muuntoerot | yhteensä
Oma pääoma 1.1.2024 | 0 ,1 | 492,8 | -15,7 | 43,5 | -5,2 | 51 5,4
Kauden laaja tulos |  |  |  |  |  |
Kauden voitto | - | - | - | 71, 7 | - | 71, 7
Muut laajan tuloksen erät | - | - | - | -0 ,1 | -2,0 | -2 ,1
Liiketoimet omistajien |  |  |  |  |  |
kanssa |  |  |  |  |  |
Osingonjako | - | - | - | -38,0 | - | -38,0
Osakeperusteiset maksut | - | - | 0 ,4 | 0,8 | - | 1,2
Oma pääoma 31.12.2024 | 0 ,1 | 492,8 | -15,2 | 7 7, 9 | -7, 3 | 548,2

119
Tiedot Konsernista

Yhtiötiedot |
Raportoivan yhteisön nimi tai muu tunniste | Terveystalo Oyj
Yhteisön kotipaikka | Suomi
Yhteisön oikeudellinen muoto | Oyj
Kotivaltio | Suomi
Yhteisön rekisteröity osoite | Jaakonkatu 3 A 00100 Helsinki
Pääasiallinen toimipaikka | Suomi ja Ruotsi
Kuvaus yhteisön toiminnan luonteesta ja pääasiallisista | Yhtiö tarjoaa kokonaisvaltaisia hyvinvoinnin, perusterveydenhuollon
toiminnoista | ja erikoissairaanhoidon palveluja yritys- ja yksityisasiakkaille, sekä
| julkiselle sektorille.
Emoyhtiön nimi | Terveystalo Oyj

120
1. Konsernin perustiedot
Terveystalo Oyj on suomalainen Suomen lakien mukaan perustettu julkinen osakeyhtiö, jonka kotipaikka on
Helsinki. Konsernin emoyhtiö Terveystalo Oyj on noteerattu Nasdaq Helsingissä. Terveystalo-konserni (”Konserni”,
”Terveystalo”) muodostuu emoyhtiöstä ja 25 tytäryhtiöstä. Lisätietoja tytäryhtiöistä löytyy liitetiedosta 31. Jäljennös
konsernitilinpäätöksestä on saatavissa Konsernin Internet-sivuilta www.terveystalo.com, osoitteesta Terveystalo Oyj
/ Konserniviestintä, Jaakonkatu 3, 00100 Helsinki tai sähköpostitse osoitteesta investors@terveystalo.com.
Terveystalo on yksi Suomen johtavista yksityisistä terveyspalveluiden tarjoajista ja johtava toimija
työterveydessä Pohjoismaissa. Yhtiö tarjoaa yleislääketieteen, työterveyden ja erikoissairaanhoidon palveluja,
diagnostiikkapalveluja, päiväkirurgiaa, suunterveyden palveluja ja muita täydentäviä terveyspalveluja yritys- ja
yksityisasiakkaille sekä julkisen sektorin asiakkaille.
Terveystalo Oyj:n hallitus on hyväksynyt kokouksessaan 26.2.2026 tämän tilinpäätöksen julkistettavaksi.
Suomen osakeyhtiölain mukaan osakkeenomistajilla on mahdollisuus hyväksyä tai hylätä tilinpäätös sen
julkistamisen jälkeen pidettävässä yhtiökokouksessa. Yhtiökokouksella on myös mahdollisuus tehdä päätös
tilinpäätöksen muuttamisesta.
2. Konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet
2.1 Laatimisperusta
Terveystalon konsernitilinpäätös on laadittu Euroopan unionissa sovellettavaksi hyväksyttyjen kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting Standards, IFRS) mukaisesti, ja sitä laadittaessa on
noudatettu 31.12.2025 voimassa olevia IAS- ja IFRS-standardeja sekä SIC- ja IFRIC-tulkintoja. Konsernitilinpäätöksen
liitetiedot ovat myös suomalaisten, IFRS-säännöksiä täydentävien kirjanpito- ja yhteisölainsäädännön
vaatimusten mukaiset.
Konsernitilinpäätöstiedot esitetään miljoonina euroina, ja ne perustuvat alkuperäisiin hankintamenoihin,
ellei laadintaperiaatteissa ole muuta kerrottu. Kaikki esitetyt luvut on pyöristetty, joten yksittäisten lukujen
yhteenlaskettu summa saattaa poiketa esitetystä summaluvusta.
2.2 Uuden ja uudistetun IFRS-normiston soveltaminen sekä uudet
IFRIC:n agendapäätökset
Päättyneellä tilikaudella sovelletut uudet ja muutetut standardit
Konserni on noudattanut vuoden 2025 alusta alkaen seuraavia voimaan tulleita uusia ja muutettuja standardeja
(sovellettava 1.1.2025 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla):
• Muutokset IAS 21:een – Vaihdettavuuden puuttuminen: Muutokset edellyttävät yhdenmukaisen
lähestymistavan soveltamista arvioitaessa, milloin valuutta voidaan vaihtaa toiseen valuuttaan, ja jos se ei ole
vaihdettavissa, määritettäessä mitä vaihtokurssia voidaan käyttää ja mitä liitetietoja on esitettävä.
Yllä mainitulla standardimuutoksella ei ole ollut vaikutusta Terveystalon konsernitilinpäätökseen.
Tulevilla tilikausilla sovellettavat uudet ja muutetut standardit
Tämän tilinpäätöksen hyväksymispäivänä Terveystalo ei ole soveltanut seuraavia uusia ja uudistettuja IFRS-
standardeja, jotka on julkaistu, mutta jotka eivät ole vielä voimassa:
• IFRS 18 Presentation and Disclosure in Financial Statements* (sovellettava 1.1.2027 tai sen jälkeen alkavilla
tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua). IFRS 18 korvaa IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen -standardin.
IFRS 18:n keskeisimmät uudet vaatimukset ovat seuraavat:
• Tuloslaskelmassa tuotot ja kulut on luokiteltava kolmeen uuteen määriteltyyn ryhmään, eli liiketoiminnan,
investointien ja rahoituksen ryhmiin, sekä esitettävä kaksi uutta välisummaa: ”Liikevoitto tai -tappio” sekä ”Voitto
tai tappio ennen rahoitusta ja tuloveroja”.
• Johdon määrittelemistä tuloksellisuutta kuvaavista tunnusluvuista on esitettävä liitetietoja tilinpäätöksessä.
Nämä tunnusluvut ovat tuottojen ja kulujen välisummia, joita käytetään julkisessa viestinnässä johdon
näkemyksen esittämiseen yhtiön taloudellisesta tuloksesta.
• Tietojen esittäminen tilinpäätöksessä perustuen informaation yhdistelyä ja erittelyä koskeviin tarkennettuihin
yleisiin vaatimuksiin. Lisäksi yhtiöiltä, jotka erittelevät kulut tuloslaskelmassa toiminnoittain, edellytetään
tiettyjen kulujen erittelyjen esittämistä liitetiedoissa.
Terveystalo on aloittanut alustavan arvioinnin IFRS 18 -standardin vaikutuksista konsernitilinpäätökseen.
Huomattavin havaittu vaikutus on, että tuloslaskelman tuottojen ja kulujen luokittelu tulee muuttumaan uusiin
ryhmiin. Lisäksi liitetiedoissa esitetään johdon määrittelemät tuloksellisuutta kuvaavat tunnusluvut .
121
Tulevilla tilikausilla sovellettavat uudet ja muutetut standardit, joilla ei oleteta olevan merkittävää vaikutusta
Terveystalon konsernitilinpäätöksiin tulevina tilikausina:
• Muutokset IFRS 9:ään ja IFRS 7:ään – Rahoitusinstrumenttien luokittelu ja arvostaminen (sovellettava 1.1.2026 tai
sen jälkeen alkavilla tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua)
• Vuosittaiset parannukset IFRS-standardeihin – osa 11 (sovellettava 1.1.2026 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla,
aikaisempi soveltaminen on sallittua)
• Muutokset IFRS 9:ään ja IFRS 7:ään – Sopimukset, joissa viitataan luonnonolosuhteista riippuvaiseen sähköön
(sovellettava 1.1.2026 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua)
• Muutokset IFRS 10:een ja IAS 28:aan – Varojen myynti tai apporttisijoitus sijoittajan ja sen osakkuusyhtiön tai
yhteisyrityksen välillä* (vapaaehtoinen soveltaminen on sallittua, voimaantulo lykätty toistaiseksi)
Tulevilla tilikausilla sovellettavat uudet ja muutetut standardit, joilla ei oleteta olevan vaikutusta Terveystalon
konsernitilinpäätöksiin tulevina tilikausina:
• IFRS 19 Subsidiaries without Public Accountability: Disclosures* (sovellettava 1.1.2027 tai sen jälkeen alkavilla
tilikausilla, aikaisempi soveltaminen on sallittua)
• Muutokset IAS 21:een – Translation to a Hyperinflationary Presentation Currency* (sovellettava 1.1.2027 tai sen
jälkeen alkavilla tilikausilla)
* Kyseistä säännöstä ei ole hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa 31.12.2025.
2.3 Johdon harkintaa edellyttävät laatimisperiaatteet ja arvioihin liittyvät
epävarmuustekijät
Tilinpäätöstä laadittaessa joudutaan tekemään tulevaisuutta koskevia arvioita ja oletuksia, jotka pohjautuvat johdon
parhaaseen näkemykseen tilinpäätöshetkellä vallitsevista olosuhteista sekä aikaisempiin kokemuksiin ja oletuksiin
tulevista tapahtumista liittyen muun muassa Konsernin taloudellisen toimintaympäristön odotettuun kehitykseen
myynnin ja kustannustason kannalta. On kuitenkin mahdollista, että toteumat poikkeavat tilinpäätöksessä
käytetyistä arvioista ja oletuksista. Lisäksi joudutaan käyttämään harkintaa tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden
soveltamisessa erityisesti silloin, kun voimassa olevassa IFRS-normistossa on vaihtoehtoisia kirjaamis-, arvostamis- ja
esittämistapoja.
Konsernissa seurataan arvioiden ja olettamusten toteutumista sekä näiden taustalla olevien tekijöiden muutoksia
säännöllisesti yhdessä liiketoimintayksiköiden kanssa käyttämällä useita sekä sisäisiä että ulkoisia tietolähteitä.
Mahdolliset arvioiden ja olettamusten muutokset merkitään kirjanpitoon sillä tilikaudella, jonka aikana arviota tai
olettamusta korjataan, ja kaikilla tämän jälkeisillä tilikausilla.
Seuraavassa on esitetty tärkeimmät kohteet, joissa johdon harkintaa on käytetty:
Vuokrasopimukset
Terveystalon vuokrasopimukset sisältävät sekä päättämisoptioita että jatkamisoptioita. Konserni käyttää optioita
vuokrasopimusten hallinnassa varmistaakseen toimitilojen joustavan käytön Konsernin liiketoiminnassa.
Johto tekee harkintaan perustuvia ratkaisuja määrittäessään, käytetäänkö vuokrasopimuksien päättämis- tai
jatkamisoptioita, ja arvioidessaan vuokrasopimuksien päättymispäivän ja vuokra-ajan. Johdon arvion mukaan
merkittäviin toistaiseksi vuokrattuihin toimitiloihin liittyviä päättämisoptioita ei tulla käyttämään ja kyseiset
vuokrasopimukset käsitellään pitkäaikaisina vuokrasopimuksina.
Seuraavassa on esitetty tärkeimmät johdon tekemiin arvioihin liittyvät epävarmuustekijät:
Varaukset
Merkittävimmät varaukset taseessa liittyvät pääosin tappiollisiin sopimuksiin, joissa johdon arviota käytetään
ennustettujen kokonaistappioiden määrittelyyn.
Aineettomat hyödykkeet yrityshankintojen yhteydessä
IFRS 3 edellyttää hankkijaa kirjaamaan aineettomat hyödykkeet erillään liikearvosta tiettyjen kriteerien täyttyessä.
Erillään kirjattavien aineettomien hyödykkeiden kirjaaminen käypään arvoon edellyttää johdon arviota tulevista
kassavirroista. Johto on mahdollisuuksien mukaan käyttänyt saatavilla olevia markkinatietoja käypien arvojen
määrittämiseksi. Jos varojen markkinatietoja ei ole saatavilla, perustuu niiden arvostus historiallisiin tuottotietoihin
sekä varojen aiottuun käyttöön Konsernin liiketoiminnassa. Arvostukset perustuvat diskontattuihin rahavirtoihin
ja arvioituihin luovutus- tai jälleenhankintahintoihin, ja arvostaminen edellyttää johdon arviota omaisuuserien
tulevasta käytöstä ja vaikutuksesta yhtiön taloudelliseen asemaan.
Johto uskoo käytettyjen arvioiden ja oletusten olevan riittävän tarkkoja käyvän arvon määrityksen pohjaksi.
Lisäksi Konsernissa käydään läpi vähintään jokaisena raportointipäivänä mahdolliset viitteet aineellisten tai
aineettomien hyödykkeiden arvonalentumisista.
Ehdollisten kauppahintojen arvostaminen
Johto tekee harkintaan perustuvia päätöksiä ja arvioita määrittäessään yrityskauppoihin liittyvien ehdollisten
kauppahintojen arvostusta. Harkintaa käytetään erityisesti odotettujen maksujen määrää arvioitaessa, ja ne
perustuvat tulevaisuuden tuottoihin liittyviin mahdollisiin skenaarioihin, eri skenaarioiden mukaisesti maksettaviin
määriin ja kunkin skenaarion todennäköisyyteen.
122
Arvonalentumistestaus
Konserni suorittaa vähintään vuosittain arvonalentumistestauksen liikearvoa sisältäville rahavirtaa tuottaville
yksiköille. Rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä olevan rahamäärän arvioiminen perustuu
käyttöarvoon perustuviin laskelmiin. Näiden laskelmien laatiminen vaatii arvioiden käyttämistä. Vaikka
johdon näkemyksen mukaan käytetyt oletukset ovat asianmukaisia, saattavat arvioidut kerrytettävissä olevat
rahamäärät poiketa tulevaisuudessa toteutuvista rahamääristä.
2.4 Konsolidointiperiaatteet
Tytäryhtiöt
Konsernitilinpäätökseen sisältyvät emoyhtiö Terveystalo Oyj ja kaikki sen omistamat tytäryhtiöt, joissa sillä on yli
50 prosenttia äänimäärästä, tai yhtiöt, joissa sillä muutoin on määräysvalta. Määräysvalta syntyy, kun Konserni
olemalla osallisena yhteisössä altistuu yhteisön muuttuvalle tuotolle tai on oikeutettu sen muuttuvaan tuottoon
ja pystyy vaikuttamaan tähän tuottoon käyttämällä yhteisöä koskevaa valtaansa.
Hankitut tytäryhtiöt sisältyvät konsernitilinpäätökseen hankintahetkestä määräysvallan päättymiseen saakka.
Tytäryhtiöt yhdistellään konsernitilinpäätökseen hankintamenetelmää käyttäen. Tytäryhtiön hankinnasta
maksettava vastike määritetään luovutettujen varojen, vastattaviksi otettujen velkojen ja Konsernin liikkeeseen
laskemien oman pääoman ehtoisten osuuksien käypänä arvona. Yksilöitävissä olevat liiketoimintojen
yhdistämisessä hankitut varat ja vastattaviksi otetut velat sekä ehdolliset velat arvostetaan hankinta-ajankohdan
käypiin arvoihin. Määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteessa kirjataan hankintakohtaisesti
joko käypään arvoon tai määrään, joka vastaa määräysvallattomien omistajien suhteellista osuutta hankinnan
kohteen yksilöitävissä olevien nettovarojen taseeseen merkityistä määristä.
Hankintaan liittyvät menot, lukuun ottamatta vieraan tai oman pääoman ehtoisten arvopapereiden
liikkeeseen laskusta aiheutuvia menoja, kirjataan kuluksi. Luovutettuun vastikkeeseen ei sisällytetä hankinnasta
erillisenä käsiteltäviä liiketoimia, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti. Mahdollinen ehdollinen lisäkauppahinta
on arvostettu käypään arvoon hankintahetkellä ja se on luokiteltu joko velaksi tai omaksi pääomaksi. Velaksi
luokiteltu lisäkauppahinta arvostetaan käypään arvoon jokaisen tilikauden päättymispäivänä, ja tästä syntyvä
voitto tai tappio kirjataan tulosvaikutteisesti. Omaksi pääomaksi luokiteltua lisäkauppahintaa ei arvosteta
uudelleen.
Jos liiketoimintojen yhdistäminen tapahtuu vaiheittain, hankkijaosapuolella hankinnan kohteessa aiemmin
ollut omistusosuus arvostetaan hankinta-ajankohtana käypään arvoon tulosvaikutteisesti.
Liiketoimintojen yhdistämisissä syntyvä liikearvo kirjataan määrään, jolla luovutettu vastike,
määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteessa ja aiemmin omistettu osuus yhteenlaskettuina
ylittävät hankitun nettovarallisuuden käyvän arvon. Jos vastike on pienempi kuin hankitun tytäryhtiön
nettovarallisuuden käypä arvo, negatiivinen erotus kirjataan tulosvaikutteisesti.
Konserniyhtiöiden väliset liiketapahtumat, saamiset, velat, realisoitumattomat voitot sekä Konsernin sisäinen
voitonjako eliminoidaan. Tytäryhtiöiden noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet on tarvittaessa muutettu
vastaamaan Konsernin noudattamia laatimisperiaatteita.
Määräysvallattomien omistajien kanssa toteutuneita liiketoimia, jotka eivät johda määräysvallan menettämiseen,
käsitellään omaa pääomaa koskevina liiketoimina – toisin sanoen liiketoimina omistajien kanssa näiden toimiessa
omistajan ominaisuudessa. Maksetun tai saadun vastikkeen käyvän arvon ja tytäryhtiön nettovarallisuudesta
hankitun tai luovutetun osuuden kirjanpitoarvon välinen erotus kirjataan omaan pääomaan.
Kun määräysvalta tai huomattava vaikutusvalta lakkaa, mahdollinen jäljelle jäävä osuus arvostetaan käypään
arvoon ja syntyvä erotus kirjataan tulosvaikutteisesti.
Osakkuus- ja yhteisyritykset
Osakkuusyhtiöt ovat yrityksiä, joissa Konsernilla on huomattava vaikutusvalta. Huomattava vaikutusvalta syntyy
pääsääntöisesti silloin, kun Konserni omistaa yli 20 prosenttia yrityksen äänivallasta tai kun Konsernilla on muutoin
huomattava vaikutusvalta mutta ei määräysvaltaa.
Yhteisyrityksiksi luokitellaan yritykset, joissa Konsernilla on yhteinen määräysvalta yhden tai useamman
osapuolen kanssa. Yhteinen määräysvalta vallitsee silloin, kun merkityksellisiä toimintoja koskevat päätökset
vaativat kaikkien osapuolten hyväksynnän. Luokittelua tehdessään johto arvioi järjestelyn tosiasiallisen luonteen
sekä sopimukseen perustuvat oikeudet ja velvollisuudet.
Osakkuus- ja yhteisyritykset yhdistellään konsernitilinpäätökseen pääomaosuusmenetelmää käyttäen. Ne
arvostetaan alun perin hankintamenoon, joka sisältää hankintaan liittyvät menot. Jos Konsernin osuus osakkuus- ja
yhteisyrityksen tappioista ylittää sijoituksen kirjanpitoarvon, sijoitus merkitään taseeseen nolla-arvoon eikä
kirjanpitoarvon ylittäviä tappioita yhdistellä, ellei Konserni ole sitoutunut osakkuus- ja yhteisyritysten velvoitteiden
täyttämiseen.
Realisoitumattomat voitot Konsernin ja osakkuus- ja yhteisyritysten välillä on eliminoitu Konsernin
omistusosuuden mukaisesti. Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin sisältävät hankinnasta syntyneen liikearvon.
Konsernin omistusosuuden mukainen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tilikauden tuloksista esitetään omana
eränään rahoituserien jälkeen. Osakkuus- ja yhteisyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet on
tarvittaessa muutettu vastaamaan Konsernin noudattamia periaatteita.
Jokaisen tilikauden lopussa arvioidaan, onko objektiivista näyttöä siitä, että osakkuus- ja yhteisyritykseen
tehdyn sijoituksen arvo on alentunut. Jos tällaista näyttöä on, arvonalentumistappio määritetään osakkuus- ja
yhteisyrityksestä kerrytettävissä olevan rahamäärän ja sen kirjanpitoarvon välisenä erotuksena ja kirjataan
arvonalentumistappiona tulosvaikutteisesti.
Jos omistusosuus osakkuus- ja yhteisyrityksessä vähenee, mutta huomattava vaikutusvalta säilyy, vain
suhteellinen osuus aiemmin laajan tuloksen eriin kirjatuista määristä ja sijoituksen arvosta konsernitilinpäätöksessä
kirjataan tulosvaikutteisesti osaksi myyntivoittoa tai -tappiota.
123
2.5 Ulkomaanrahan määräiset erät
Konsernitilinpäätös on esitetty euroina, joka on emoyhtiön toiminta- ja esittämisvaluutta. Ulkomaanrahan
määräiset liiketapahtumat kirjataan toimintavaluutan määräisinä käyttäen tapahtumapäivänä vallitsevaa kurssia.
Ulkomaanrahan määräisistä liiketapahtumista ja monetaaristen erien muuttamisesta syntyneet voitot ja tappiot
merkitään tuloslaskelmaan rahoitustuotoksi tai -kuluksi.
Feelgood-alakonsernin toimintavaluutta on Ruotsin kruunu, joka poikkeaa Konsernin esittämisvaluutasta, joten
sen tuloslaskelma, rahavirtalaskelma ja tase on muunnettu esittämisvaluutan määräiseksi seuraavasti:
• Tuloslaskelma sekä rahavirtalaskelma on muunnettu kauden keskikurssilla.
• Tase on muunnettu raportointipäivän kurssilla.
• Kaikki muuntamisesta syntyvät valuuttakurssierot on kirjattu muihin laajan tuloksen eriin.
2.6 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet on arvostettu kertyneillä poistoilla ja arvonalentumisilla vähennettyyn
alkuperäiseen hankintamenoon. Hyödykkeistä tehdään tasapoistot arvioidun taloudellisen vaikutusajan kuluessa.
Maa-alueista ei tehdä poistoja.
Arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat seuraavat:
Magneettikuvauslaitteet 10 vuotta
Rakennukset 10–40 vuotta
Koneet ja kalusto 3–7 vuotta
Toimitilojen perusparannusmenot 3–10 vuotta
Toimitilakiinteistöt poistetaan tasapoistoina 40 vuoden poistoajalla. Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyy
myös taideteoksia, joista ei kirjata poistoja.
Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden käytöstä poistamisesta ja luovutuksesta syntyvät myyntivoitot tai
tappiot sisältyvät joko liiketoiminnan muihin tuottoihin tai kuluihin.
Hyödykkeiden huoltomenoja ei sisällytetä aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden kirjanpitoarvoon.
Magneettikuvauslaitteiden osia joudutaan korvaamaan uusilla, ja Konserni sisällyttää tällaiset osan uudistamisesta
aiheutuvat kustannukset erillisenä aktivoitavaan erään.
Hyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa arvioidaan jokaisen tilikauden lopussa.
2.7 Sijoituskiinteistöt
Sijoituskiinteistöt ovat kiinteistöjä, joita Konserni pitää hallussaan hankkiakseen vuokratuottoa tai
omaisuuden arvonnousua. Osakehuoneistot, joita ei käytetä omassa toiminnassa, on lähtökohtaisesti käsitelty
sijoituskiinteistöinä. Sijoituskiinteistöt arvostetaan alun perin hankintamenoon, ja ne poistetaan tasapoistoin
käyttäen 40 vuoden poistoaikaa.
2.8 Liikearvo ja aineettomat hyödykkeet
Liikearvo
Liikearvo kirjataan määrään, jolla luovutettu vastike, määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteessa
ja aiemmin omistettu osuus yhteenlaskettuina ylittävät Konsernin osuuden hankitun nettovarallisuuden
käyvästä arvosta.
Liikearvosta ei kirjata poistoja, vaan se testataan vuosittain mahdollisen arvonalentumisen varalta. Tätä
tarkoitusta varten liikearvo on kohdistettu rahavirtaa tuottaville yksiköille tai rahavirtaa tuottavien yksiköiden
ryhmälle. Liikearvo arvostetaan alkuperäiseen hankintamenoon vähennettynä arvonalentumisilla. Liikearvosta
kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta.
Luovutusten yhteydessä luovutusvoittoon tai -tappioon sisältyy luovutettavaan yksikköön liittynyt
liikearvon kirjanpitoarvo.
Aineettomat hyödykkeet
Aineettomat hyödykkeet sisältävät hankittuja ohjelmistoja ja lisenssejä sekä hankittujen yhtiöiden asiakassuhteita,
tavaramerkkejä tai muita aineettomia hyödykkeitä. Aineeton hyödyke merkitään taseeseen alkuperäiseen
hankintamenoon siinä tapauksessa, että hankintameno on määritettävissä luotettavasti ja on todennäköistä, että
hyödykkeestä johtuva odotettavissa oleva taloudellinen hyöty koituu Konsernin hyväksi.
Pilvipalveluratkaisut, jotka täyttävät vaatimukset aineettoman hyödykkeen määritelmästä, aktivoidaan.
Pilvipalveluihin liittyvät konfigurointi- ja räätälöintimenot, jotka eivät täytä aineettoman hyödykkeen määritelmää
ja jotka ovat erotettavissa varsinaisesta pilvipalvelusta, kirjataan kuluksi silloin kun palvelu vastaanotetaan.
Konfigurointi- ja räätälöintimenot, jotka eivät ole erotettavissa pilvipalvelusta, kirjataan ennakkomaksuiksi
taseeseen ja jaksotetaan kuluksi pilvipalvelun todennäköisen keston aikana.
Yrityskaupoissa hankitut aineettomat hyödykkeet kirjataan hankinta-ajankohtana käypään arvoon erillään
liikearvosta, jos hyödykkeet täyttävät varojen määritelmän, ovat erotettavissa tai pohjautuvat sopimukseen tai
muihin laillisiin oikeuksiin.
Aineettomat hyödykkeet arvostetaan hankintamenoon ja kirjataan tasapoistoina kuluksi tuloslaskelmaan niiden
tunnetun tai arvioidun taloudellisen vaikutusajan kuluessa.
Aineettomien hyödykkeiden taloudelliset vaikutusajat ovat seuraavat:
Aineettomat oikeudet 3–7 vuotta
Tietokoneohjelmistot 3–5 vuotta
Asiakassopimukset ja niihin liittyvät asiakassuhteet 3–12 vuotta
Tavaramerkit 20 vuotta tai lyhyempi taloudellinen vaikutusaika
Muut aineettomat hyödykkeet 3–5 vuotta
124
Tutkimus- ja kehittämismenot
Tutkimusmenot kirjataan tuloslaskelmaan kuluksi. Kehittämismenot, jotka täyttävät aktivointikriteerit
kirjataan taseeseen kehittämismenoihin, jotka sisältyvät aineettomiin hyödykkeisiin. Menot, jotka eivät täytä
aktivointikriteereitä, kirjataan kuluksi. Aktivoitujen kehittämismenojen taloudellinen vaikutusaika on 3–5 vuotta.
2.9 Arvonalentumiset
Aineelliset ja aineettomat omaisuuserät
Konserni arvioi jokaisena raportointipäivänä, onko viitteitä siitä, että jonkin omaisuuserän arvo on alentunut. Jos
viitteitä ilmenee, arvioidaan kyseisestä omaisuuserästä kerrytettävissä oleva rahamäärä. Kerrytettävissä oleva
rahamäärä arvioidaan lisäksi vuosittain liikearvosta sekä keskeneräisistä aineettomista hyödykkeistä riippumatta
siitä, onko arvonalentumisesta viitteitä. Arvonalentumistarvetta tarkastellaan Konsernin rahavirtaa tuottavan
yksikön tasolla, eli sillä alimmalla yksikkötasolla, joka on pääosin muista yksiköistä riippumaton ja jonka rahavirrat
ovat erotettavissa muista rahavirroista.
Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo vähennettynä luovutuksesta johtuvilla menoilla tai
sitä korkeampi käyttöarvo. Käyttöarvolla tarkoitetaan kyseisestä omaisuuserästä tai rahavirtaa tuottavasta yksiköstä
saatavissa olevia arvioituja vastaisia nettorahavirtoja, jotka diskontataan nykyarvoonsa. Diskonttauskorkona
käytetään ennen veroja määritettyä korkoa, joka kuvastaa markkinoiden näkemystä rahan aika-arvosta ja
omaisuuserään liittyvistä erityisriskeistä.
Arvonalentumistappio kirjataan tulosvaikutteisesti, mikäli omaisuuserän kirjanpitoarvo on suurempi kuin
siitä kerrytettävissä oleva rahamäärä. Mikäli arvonalentumistappio kohdistuu rahavirtaa tuottavaan yksikköön,
se kohdistetaan ensin vähentämään rahavirtaa tuottavalle yksikölle kohdistettua liikearvoa ja tämän jälkeen
vähentämään muita yksikön omaisuuseriä tasasuhteisesti. Arvonalentumistappion kirjaamisen yhteydessä
poistojen kohteena oleva omaisuuserän taloudellinen vaikutusaika arvioidaan uudelleen. Muusta omaisuuserästä
kuin liikearvosta kirjattu arvonalentumistappio perutaan siinä tapauksessa, että on tapahtunut muutos niissä
arvioissa, joita on käytetty määrittäessä omaisuuserästä kerrytettävissä olevaa rahamäärää. Arvonalentumistappiota
ei kuitenkaan peruta enempää kuin mikä hyödykkeen kirjanpitoarvo olisi ilman arvonalentumistappion kirjaamista.
Liikearvosta kirjattua arvonalennusta ei peruuteta missään tilanteessa.
Rahoitusvarat
Konserni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko viitteitä rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai rahoitusvarojen
ryhmän arvon alentumisesta.
Konserni kirjaa myyntisaamisista ja asiakassopimuksiin perustuvista varoista odotetun luottotappion
yksinkertaistetulla menettelyllä. Varauksessa käytetyt prosentit perustuvat historiatietoon toteutuneista
luottotappioista, ja siinä on otettu huomioon tarkasteluhetken taloudelliset olosuhteet sekä Konsernin näkemys
taloudellisista olosuhteista, jotka tulevat vaikuttamaan myyntisaamisten odotettavissa olevana voimassaoloaikana.
2.10 Vuokrasopimukset
Konserni vuokralle ottajana
Konserni arvioi sopimuksen syntymisajankohtana, onko sopimus vuokrasopimus tai sisältyykö siihen
vuokrasopimus. Sopimus on vuokrasopimus tai siihen sisältyy vuokrasopimus, jos sopimus antaa oikeuden
yksilöidyn omaisuuserän käyttöä koskevaan määräysvaltaan tietyksi ajanjaksoksi vastiketta vastaan. Vuokralle
ottaja kirjaa sopimuksen alkamisajankohtana käyttöoikeusomaisuuserän ja vuokrasopimusvelan taseeseen.
Vuokrasopimuksen vuokra-ajaksi määritetään ajanjakso, jonka aikana sopimus ei ole peruutettavissa. Vuokra-
aikaan lisätään mahdollisen jatko- tai päättämisoption sisältämä ajanjakso, mikäli on kohtuullisen varmaa, että
Konserni käyttää jatko-option tai ei käytä päättämisoptiota. Toistaiseksi voimassa olevat vuokrasopimukset, jotka
liittyvät merkittäviin toimitiloihin, on käsitelty pitkäaikaisina vuokrasopimuksina, sillä johdon arvion mukaan näihin
sopimuksiin liittyviä päättämisoptioita ei tulla käyttämään. Tällaisten vuokrasopimusten vuokra-aika perustuu
Konsernin strategiaan ja verkostosuunnitelmaan.
Vuokra-ajaltaan enintään 12 kuukauden pituisia sopimuksia sekä sopimuksia, joiden kohteena olevan
omaisuuserän arvo on vähäinen, ei kirjata taseeseen. Näiden sopimusten osalta vuokrat kirjataan tuloslaskelmaan
kuluksi tasaerinä.
Käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan alun perin hankintamenoon, joka sisältää vuokrasopimusvelan
alkuperäisen arvostuksen mukaisen määrän, sopimuksen alkamisajankohtaan mennessä maksetut vuokrat
vähennettyinä mahdollisilla saaduilla vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla, mahdolliset Konsernille
syntyneet alkuvaiheen välittömät menot sekä arvion mahdollisista alkuperäiseen tilaan palauttamista koskevista
menoista, joita Konsernille syntyy. Mikäli vuokrasopimuksiin sisältyy useita vuokrasopimuskomponentteja,
käsitellään ne erikseen.
Myöhemmin käyttöoikeusomaisuuserät arvostetaan kertyneillä poistoilla ja arvonalentumistappioilla
vähennettyyn hankintamenoon, ja niitä oikaistaan mahdollisella vuokrasopimusvelan uudelleen määrittämisestä
johtuvalla erällä. Käyttöoikeusomaisuuserät poistetaan hyödykkeen taloudellisen vaikutusajan kuluessa tai vuokra-
ajan kuluessa riippuen siitä, kumpi näistä on lyhyempi. Jos sopimuksessa olevan osto-option käyttö on kohtuullisen
125
varmaa, käyttöoikeusomaisuuserä poistetaan taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Käyttöoikeusomaisuuserien
taloudellinen vaikutusaika on 1–12 vuotta.
Käyttöoikeusomaisuuserän kirjanpitoarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkastellaan tarvittaessa, kuitenkin
vähintään vuosittain, ja mahdollinen arvonalentuminen kirjataan, mikäli taloudellisen hyödyn odotuksissa tapahtuu
muutoksia.
Vuokrasopimusvelka arvostetaan alun perin niiden vuokra-aikana maksettavien vuokramaksujen nykyarvoon,
joita ei ole maksettu sopimuksen alkamisajankohtana. Konserni käyttää diskonttokorkona arvioitua lisäluoton
korkoa. Vuokrasopimusvelan arvoon sisältyvät kiinteät maksut, mukaan lukien tosiasiallisesti kiinteät maksut;
muuttuvat vuokrat, jotka riippuvat indeksistä tai hintatasosta ja jotka alun perin määritetään sopimuksen
alkamisajankohdan indeksin tai hintatason perusteella; määrät, jotka vuokralle ottajan odotetaan maksavan
jäännösarvotakuiden perusteella; osto-option toteutushinta, jos on kohtuullisen varmaa, että Terveystalo käyttää
kyseisen option.
Myöhemmin vuokrasopimusvelka arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon käyttäen efektiivisen koron
menetelmää. Vuokrasopimusvelka määritetään uudelleen, kun vastaisissa vuokramaksuissa on tapahtunut
muutos indeksin tai hintatason muutoksen takia, mikäli Terveystalon arvion jäännösarvotakuun perusteella
maksettavaksi odotettavien määrien arvioidaan muuttuvan tai jos Konserni muuttaa arvioitaan siitä, aikooko
se käyttää osto-, jatko- tai päättämisoptiota. Kun vuokrasopimusvelka määritetään uudelleen tällä tavalla,
käyttöoikeusomaisuuserän kirjanpitoarvoon tehdään vastaava oikaisu tai se kirjataan tulosvaikutteisesti, jos
käyttöoikeusomaisuuserän kirjanpitoarvo on vähennetty nollaan.
2.11 Rahoitusvarat ja rahoitusvelat
Rahoitusvarat
Konsernin rahoitusvarat luokitellaan joko käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvaroihin tai
jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviin rahoitusvaroihin. Luokittelu tapahtuu rahoitusvarojen hankinnan
tarkoituksen perusteella, ja ne luokitellaan alkuperäisen hankinnan yhteydessä.
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat muodostuvat johdannaisvaroista,
noteeraamattomista osakesijoituksista sekä lainasaamisista. Käypien arvojen muutoksista johtuvat sekä
realisoitumattomat että realisoituneet voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan sillä kaudella, jonka aikana ne
syntyvät.
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat koostuvat myyntisaamisista ja muista saamisista. Niiden
arvostusperuste on jaksotettu hankintameno, ja ne sisältyvät taseessa luonteensa mukaisesti lyhyt- tai pitkäaikaisiin
rahoitusvaroihin; viimeksi mainittuihin, mikäli ne erääntyvät yli 12 kuukauden kuluttua.
Konsernilla ei ollut käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta kirjattavia rahoitusvaroja tilikaudella
2024 tai 2025.
Rahoitusvarat kirjataan pois taseesta, kun oikeudet rahavirtoihin ovat lakanneet tai ne on siirretty toiselle
osapuolelle, ja Konserni on siirtänyt omistukseen liittyvät riskit ja edut olennaisilta osin toiselle osapuolelle.
Rahavarat
Rahavarat koostuvat käteisestä rahasta, vaadittaessa nostettavissa olevista pankkitalletuksista ja muista
lyhytaikaisista, erittäin likvideistä sijoituksista. Rahavaroihin luokitelluilla erillä on enintään kolmen kuukauden
maturiteetti hankinta-ajankohdasta lukien.
Rahoitusvelat
Konsernin rahoitusvelat luokitellaan joko käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvelkoihin tai
jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviin rahoitusvelkoihin.
Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat muodostuvat ehdollisista lisäkauppahintaveloista
sekä johdannaisveloista. Käypien arvojen muutoksista johtuvat sekä realisoitumattomat että realisoituneet voitot ja
tappiot kirjataan tulosvaikutteisesti sillä kaudella, jonka aikana ne syntyvät.
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviin rahoitusvelkoihin sisältyvät rahalaitoslainat, joukkovelkakirjalainat,
osamaksu- ja vuokrasopimusvelat sekä ostovelat ja muut velat. Ne merkitään alun perin kirjanpitoon saadun
vastikkeen käypään arvoon. Transaktiomenot on sisällytetty rahoitusvelkojen alkuperäiseen kirjanpitoarvoon.
Myöhemmin rahoitusvelat arvostetaan efektiivisen koron menetelmällä jaksotettuun hankintamenoon.
Rahoitusvelkoja sisältyy pitkä- ja lyhytaikaisiin velkoihin, ja ne voivat olla korollisia tai korottomia. Rahoitusvelat
luokitellaan lyhytaikaisiksi, ellei Konsernilla ole ehdotonta oikeutta siirtää velan maksua vähintään 12 kuukauden
päähän raportointipäivästä.
Konsernilla ei ollut käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta kirjattavia rahoitusvelkoja tilikaudella
2024 tai 2025.
Rahoitusvelka kirjataan pois taseesta, kun Konserni joko maksaa velan lainanantajalle tai on juridisesti vapautettu
pääasiallisesta velkaan liittyvästä velvoitteesta oikeudellisen prosessin seurauksena tai lainanantajan toimesta.
2.12 Vaihto-omaisuus
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä alempaan todennäköiseen nettorealisointiarvoon.
Hankintameno määritetään FIFO-menetelmällä (first in, first out). Nettorealisointiarvo on vaihto-omaisuuden
hankintameno vähennettynä mahdollisella arvonalentumistappiolla.
126
2.13 Työsuhde-etuudet
Eläkevelvoitteet
Eläkejärjestelyt luokitellaan joko maksu- tai etuuspohjaisiksi. Maksupohjaisessa eläkejärjestelyssä yritys maksaa
kiinteitä maksuja järjestelyyn. Yrityksellä ei ole laillista eikä tosiasiallista velvoitetta lisämaksuihin, mikäli
vakuutusyhtiöllä ei ole riittävästi varoja maksaa työntekijöiden nykyisiltä tai aikaisemmilta kausilta ansaitsemia
etuuksia. Maksupohjaisiin järjestelyihin maksetut suoritukset kirjataan tuloslaskelmaan sillä kaudella, jota veloitus
koskee.
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt ovat eläkejärjestelyitä, joissa Konserni itse vastaa eläkemaksuvelvoitteista ja
kantaa riskin vastuuvelan arvosta sekä varojen tuoton muutoksista. Etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä merkitään
taseeseen velaksi velvoitteen tilikauden päättymispäivän nykyarvo, josta vähennetään järjestelyyn kuuluvat varat.
Eläkevelvoite on esitetty taseen pitkäaikaisissa muissa veloissa. Eläkevastuun määrittää vuosittain riippumaton
aktuaari käyttäen ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää (projected unit credit method).
Eläkevelvoitteen nykyarvo saadaan diskonttaamalla arvioidut vastaiset maksettavat rahavirrat käyttäen
diskonttokorkona laina-ajoiltaan ja valuutoiltaan maksettavia eläke-etuuksia vastaavia yritysten liikkeelle laskemien
korkealaatuisten joukkovelkakirjalainojen tai valtion liikkeelle laskemien joukkovelkakirjalainojen markkinatuottoja.
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot liittyen etuuspohjaisen eläkejärjestelyn uudelleen arvostamiseen
kirjataan suoraan muihin laajan tuloksen eriin. Etuuspohjaiseen eläkejärjestelyyn liittyvät korot ja muut
kulut kirjataan suoraan tulosvaikutteisesti. Mikäli etuuspohjaista eläkejärjestelyä muutetaan tai supistetaan,
muutos etuudessa kirjataan välittömästi tuloslaskelmaan siltä osin kuin se perustuu etuuden saajan aiempaan
työsuoritukseen.
Osakeperusteiset maksut
Osakeperusteisissa palkkiojärjestelmissä myönnettävät etuudet arvostetaan käypään arvoon niiden
myöntämishetkellä ja kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan tasaerinä oikeuden syntymisjakson aikana. Oman pääoman
ehtoisina instrumentteina maksettavia osakeperusteisia etuuksia ei uudelleenarvosteta, ja niistä kirjataan omaan
pääomaan kulua vastaava lisäys. Rahana maksettava osakeperusteinen etuus arvostetaan käypään arvoon kunkin
tilikauden päättyessä velan suoritushetkeen asti sekä kirjataan velaksi taseeseen.
Etuuksien kuluksi kirjattava määrä perustuu Konsernin arvioon palvelun suorittamiseen ja tulokseen
perustuvien oikeuden syntymisehtojen mukaisesti maksettavien etuuksien määrästä oikeuden syntymisjakson
lopussa. Markkinaperusteiset ehdot otetaan huomioon etuuden käypää arvoa määritettäessä. Sen sijaan
ei-markkinaperusteisia ehtoja, jotka perustuvat esimerkiksi kannattavuuteen, ei oteta huomioon määritettäessä
käypää arvoa, vaan ne vaikuttavat arvioon etuuksien lopullisesta määrästä. Konserni päivittää oletuksen lopullisesta
etuuksien määrästä kunkin tilikauden päättyessä ja kirjaa arvioiden muutokset tuloslaskelmaan.
2.14 Varaukset ja ehdolliset velat
Varaus kirjataan, kun Konsernilla on aikaisemman tapahtuman seurauksena oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite,
maksuvelvoitteen toteutuminen on todennäköistä ja velvoitteen määrä voidaan arvioida luotettavasti. Varaukset
arvostetaan velvoitteen kattamiseksi vaadittavien menojen nykyarvoon. Jos osasta velvoitetta on mahdollista saada
korvaus joltain kolmannelta osapuolelta, korvaus kirjataan erilliseksi omaisuuseräksi, mutta vasta siinä vaiheessa,
kun korvauksen saaminen on käytännössä varmaa.
Varaus kirjataan sopimuksista silloin, kun sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa väistämättä
menoja, jotka ylittävät sopimuksesta odotettavissa olevan taloudellisen hyödyn.
Ehdollinen velka on aikaisempien tapahtumien seurauksena syntynyt ehdollinen velvoite, joka varmistuu, kun
Konsernin määräysvallan ulkopuolella oleva epävarma tapahtuma realisoituu. Ehdolliseksi velaksi katsotaan myös
sellainen olemassa oleva velvoite, joka ei todennäköisesti edellytä maksuvelvoitteen täyttämistä tai jonka suuruutta
ei voida määrittää luotettavasti. Ehdolliset velat esitetään liitetiedoissa.
2.15 Tuloutusperiaatteet
Konsernin liikevaihto koostuu pääasiallisesti työterveyspalvelujen tuottamisesta, lääkäriasema- ja
sairaalatoiminnoista, suunterveyden palveluista sekä diagnostiikkapalvelujen myynnistä. Lisäksi Konserni tarjoaa
monipuolisia perusterveydenhuollon, erikoissairaanhoidon, lastensuojelun ja digitaalisen terveydenhuollon
palveluja julkiselle sektorille sekä mm. hieronta- ja kuntoutuspalveluita. Konsernin asiakkaat koostuvat
yritysasiakkaista, yksityisasiakkaista ja julkisen sektorin asiakkaista. Konsernilla ei ole asiakkaita, joiden liikevaihto
olisi vähintään 10 prosenttia Konsernin liikevaihdosta.
Konsernin asiakassopimukset sisältävät pääasiassa yhden suoritevelvoitteen, joka on tyypillisesti yksi
asiakaskäynti, ja sopimuksien transaktiohinnat ovat pääasiassa kiinteitä. Konsernilla on myös asiakassopimuksia,
jotka sisältävät useamman suoritevelvoitteen. Joissakin tapauksissa hinta sisältää muuttuvan vastikkeen, kuten
alennuksen tai sakkoehdon. Mahdollisten muuttuvien vastikkeiden määrä arvioidaan raportointihetkellä
ja kohdistetaan yhdelle tai useammalle suoritevelvoitteelle. Sopimuksiin sisältyvät maksuehdot ja -ajat
vaihtelevat, mutta maksuajat ovat aina selkeästi alle vuoden. Näin ollen sopimukset eivät sisällä merkittävää
rahoituskomponenttia. Myyntituotot kirjataan siihen määrään asti, johon Konserni odottaa olevansa oikeutettu
huomioiden asiakassopimusten ehdot ja liiketoimintakäytännöt.
Tuotot yksittäisistä asiakaskäynneistä kirjataan yhtenä ajankohtana silloin, kun palvelu on suoritettu.
Pitkäaikaiset sopimukset, jotka koskevat ennalta määritellyn palvelun tai palvelukokonaisuuden tuottamista,
tuloutetaan sitä mukaa kun Terveystalo täyttää suoritevelvoitteensa suorittamalla luvatun palvelun. Konsernin
pitkäaikaisissa sopimuksissa katsotaan olevan yksi suoritevelvoite, jossa Konsernin tarjoamat palvelut yhdistetään
palvelukokonaisuudeksi. Konsernilla on myös pitkäaikaisia asiakassopimuksia, joissa erotettavissa olevien
palveluiden muodostaman sarjan luovuttaminen asiakkaalle tapahtuu saman luovutusmallin mukaisesti.
127
Pitkäaikaisissa asiakassopimuksissa asiakas samanaikaisesti saa ja kuluttaa palvelusta saamansa hyödyn, jolloin
ajan kuluessa tulouttamisen ehdot täyttyvät. Pitkäaikaisissa sopimuksissa Terveystalo määrittää suoritevelvoitteen
täyttämisasteen ajan kulumisen perusteella. Konserni katsoo käytetyn menetelmän kuvaavan parhaiten
palvelun luovuttamista. Ennakoituja kuluja ja tuottoja tarkastellaan säännöllisesti palveluiden suorittamisen
aikana. Ennusteiden tulosvaikutteiset muutokset sekä mahdollinen palvelusopimuksen ennustettavissa oleva
kokonaistappio kirjataan sillä kaudella, kun ne ovat ilmenneet. Terveystalolla ei ole asiakassopimuksien saamisesta
aiheutuvia merkittäviä lisämenoja.
Yksityisten ammatinharjoittajien osalta Terveystalo toimii päämiehenä ja kirjaa myyntituotot bruttoperusteisesti
liikevaihtoon sekä palveluiden hankinnasta aiheutuneet kulut materiaalit ja palvelut -erään.
2.16 Segmentti-informaatio
Raportointirakenne heijastaa Terveystalon toimintamallia ja on yhdenmukainen sen kanssa, miten ylin operatiivinen
päätöksentekijä seuraa Terveystalon liiketoimintojen operatiivista kehitystä. Raportointirakennetta muutettiin
tilikaudella 2023 Terveystalon toimintamallin muutoksen johdosta. Terveystalo-konserni muodostuu kolmesta
toimintasegmentistä, jotka ovat raportoitavia segmenttejä: Terveydenhuollon palveluista, Portfolioliiketoiminnoista
ja Ruotsista. Kannattavuuden seuranta perustuu ensisijaisesti toimintasegmentteihin. Lisäksi Terveystalo
esittää liikevaihdon erittelyn Terveydenhuollon palvelut -segmentistä asiakkuuksittain ja palveluittain sekä
Portfolioliiketoiminnot-segmentistä palveluittain.
Terveystalon ylin operatiivinen päätöksentekijä on toimitusjohtaja, joka seuraa toimintasegmenttien operatiivista
tulosta arvioidakseen niiden suoriutumista ja tehdäkseen resurssien kohdistamiseen liittyviä päätöksiä. Segmenttien
keskeisiin taloudellisiin tunnuslukuihin kuuluvat liikevaihto ja oikaistu liikevoitto/-tappio ennen aineettomien
hyödykkeiden poistoja ja arvonalentumisia (EBITA). Segmenttien suoriutumisen arvioiminen ja resurssien
kohdistaminen perustuvat ensisijaisesti segmenttien oikaistuun liikevoittoon/-tappioon ennen aineettomien
hyödykkeiden poistoja ja arvonalentumisia (EBITA), jonka johto arvioi olevan tarkoituksenmukaisin mittari tähän
tarkoitukseen.
Terveydenhuollon palvelut -toimintasegmentti tarjoaa Suomessa asiakkaille integroituja hoitopolkuja
ennaltaehkäisevistä työterveyden palveluista perusterveydenhuollon ja erikoislääketieteen palveluihin,
diagnostiikkaan ja päiväkirurgiaan. Terveydenhuollon palveluissa Terveystalo tavoittelee toimialan vahvinta
kannattavuutta ja parasta hoidon vaikuttavuutta.
Portfolioliiketoiminnot koostuvat liiketoiminnoista, jotka tavoittelevat terveydenhuollon palveluista itsenäistä
arvonluontia hyödyntäen Terveystalon kyvykkyyksiä kunkin tarpeen mukaan. Portfolioliiketoimintoihin kuuluvat
julkisrahoitteiset palvelut kuten ulkoistukset ja henkilöstöpalvelut, sekä kuluttaja-asiakkaille suunnattuja palveluita,
mukaan lukien suunterveys ja hieronta.
Ruotsi-segmentti koostuu Feelgood-tytäryhtiöiden työterveyteen, organisaatioiden johtamisen konsultointiin
sekä riippuvuuksien ehkäisyn palveluihin keskittyvästä liiketoiminnasta Ruotsissa. Terveystalo tavoittelee Ruotsissa
kannattavaa kasvua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
Toimintasegmenttien lisäksi Terveystalo esittää tietoa Muut-erästä, jonka raportoitavat luvut koostuvat pääosin
emoyhtiön kuluista sekä liiketoiminnoille allokoimattomista konsernitason oikaisuista ja varauksista.
2.17 Julkiset avustukset
Julkiset avustukset esitetään liiketoiminnan muissa tuotoissa, mikäli ne ovat muita kuin omaisuuseriin liittyviä
avustuksia. Avustukset kirjataan, kun on kohtuullisen varmaa, että avustukset tullaan saamaan ja niihin liittyvät
ehdot täyttyvät.
2.18 Liikevoitto
IAS 1 ei määrittele liikevoiton käsitettä. Konserni on määritellyt sen seuraavasti: liikevoitto saadaan lisäämällä
liikevaihtoon liiketoiminnan muut tuotot, vähentämällä siitä materiaalit ja palvelut, työsuhde etuuksiin liittyvät
kulut, poistot ja arvonalentumiset sekä liiketoiminnan muut kulut.
2.19 Osakekohtainen tulos
Laimentamaton osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva
tilikauden voitto tilikauden aikana ulkona olevien osakkeiden lukumäärän painotetulla keskiarvolla. Yhtiön
osakepalkkiojärjestelmällä on osakekohtaiseen tulokseen liittyvä laimennusvaikutus.
2.20 Tuloverot
Tuloverot sisältävät pääasiassa tilikauden verotettavaan tuloon perustuvan veron ja laskennalliset verot. Suoraan
omaan pääomaan tai muihin laajan tuloksen eriin kirjattuihin eriin liittyvä verovaikutus kirjataan vastaavasti omaan
pääomaan tai muihin laajan tuloksen eriin. Tilikauden verosaamiset ja -velat kirjataan määrään, joka odotetaan
saatavan tai suoritettavan veronsaajalle, käyttäen niitä verokantoja ja lakeja, joista on säädetty tilinpäätöspäivään
mennessä. Veroa oikaistaan mahdollisilla edellisiin tilikausiin liittyvillä veroilla.
Laskennalliset verot lasketaan väliaikaisista eroista kirjanpitoarvon ja verotuksellisen arvon välillä. Laskennallista
verovelkaa ei kuitenkaan kirjata, kun kyseessä on alun perin kirjanpitoon merkittävä omaisuuserä tai velka, eikä
kyseessä ole liiketoimintojen yhdistäminen eikä tällaisen omaisuus- tai velkaerän kirjaaminen vaikuta kirjanpidon
tulokseen eikä verotettavaan tuloon liiketoimen toteutumisajankohtana. Verotuksessa vähennyskelvottomasta
liikearvosta ei kirjata laskennallista veroa eikä tytäryritysten jakamattomista voittovaroista kirjata laskennallista
128
veroa siltä osin kuin ero ei todennäköisesti purkaudu ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa. Laskennalliset verot
liittyvät pääosin aktivoitujen asiakassuhteiden ja tavaramerkkien kirjanpitoarvon ja verotusarvon välisiin eroihin
sekä varauksiin, jotka on tehty pääasiassa tappiollisiin sopimuksiin liittyen.
Laskennallinen verosaaminen kirjataan siihen määrään asti kuin on olemassa vakuuttavaa näyttöä, että
tulevaisuudessa syntyy verotettavaa tuloa, jota vastaan vahvistetut tappiot voidaan hyödyntää ja tappioiden
käyttämistä pidetään todennäköisenä.
Laskennalliset verot lasketaan käyttämällä tilinpäätöspäivään mennessä vahvistettuja verokantoja.
2.21 Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät
Pitkäaikaiset omaisuuserät (tai luovutettavien erien ryhmät) luokitellaan myytävänä oleviksi, kun niiden
kirjanpitoarvoa vastaava määrä tulee kertymään pääasiassa niiden myynnistä jatkuvan käytön sijaan ja myynti
on erittäin todennäköinen. Ne esitetään kirjanpitoarvoonsa tai käypään arvoon vähennettynä myynnistä
aiheutuvilla menoilla sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Poistot aineettomista ja aineellisista omaisuuseristä
lopetetaan luokitteluhetkellä.
3. Liiketoimintojen yhdistämiset
Liiketoimintojen yhdistämiset 2025
Tilikauden 2025 aikana Konserni on tehnyt kolme yrityshankintaa.
30.4.2025 Terveystalo Healthcare Oy hankki 100 prosenttia suunterveyden palveluita tarjoavan Veikkolan
Hammaslääkäriasema Oy:n osakekannasta.
30.5.2025 Terveystalo Healthcare Oy hankki 100 prosenttia mielenterveyden palveluita tarjoavan Recuror Oy:n
osakekannasta.
31.12.2025 Terveystalo Healthcare Oy hankki 100 prosenttia silmälääkäripalveluita tarjoavien Silmäsairaala Pilke
Oy:n ja Turun Silmälaser Oy:n osakekannoista.
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto luovutetun vastikkeen sekä hankinta-ajankohtana hankittujen
varojen ja vastattavaksi otettujen velkojen käyvistä arvoista. Hankittujen yhtiöiden taseet on laadittu olennaisilta
osin IFRS:n ja Terveystalon laskentaperiaatteiden mukaisesti. Laskelmat on laadittu alustavina, ja hankinnat on
esitetty yhdistettynä, koska ne eivät ole yksittäin tarkasteltuna olennaisia.

Luovutettu vastike |
milj. euroa | 2025
Kauppahinta, rahana maksettava | 9,9
Ehdollinen vastike | 5,9
Luovutettu vastike yhteensä | 15,8

Hankituista varoista ja vastattavaksi otetuista veloista kirjatut määrät |
milj. euroa | 2025
Rahavarat | 0,3
Aineettomat hyödykkeet | 0,0
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 0,0
Käyttöoikeusomaisuuserät | 0,1
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 0,5
Vuokrasopimusvelat | -0,1
Ostovelat ja muut velat | -0,4
Yksilöitävissä olevat nettovarat yhteensä | 0,5
Liikearvo | 15,3

Liiketoimintojen yhdistämisestä syntyi alustava 15,3 miljoonan euron liikearvo, joka perustuu yhtiöiden ja
liiketoiminnan hankinnasta odotettavissa oleviin synergiaetuihin ja henkilökunnan osaamiseen. Syntynyt liikearvo
ei ole vähennyskelpoinen verotuksessa. Tilikauden 2025 aikana tehtyjen hankintojen rahavirtavaikutus oli -9,5
miljoonaa euroa.
Myyntisaamisten ja muiden saamisten käypä arvo oli 0,5 miljoonaa euroa, eikä niihin liity olennaista
arvonalentumisriskiä.
Konserni on kirjannut näistä hankinnoista yhteensä 0,4 miljoonaa euroa transaktioihin liittyvää kulua
varainsiirtoveroista sekä palkkioista liittyen neuvontaan, arvonmääritykseen tai muihin palveluihin. Kulut sisältyvät
konsernituloslaskelman liiketoiminnan muut kulut -erään.
Edellä kuvattujen liiketoimintojen yhdistämisen myötä tilikauden 2025 aikana kirjattu liikevaihto oli 2,1 miljoonaa
euroa ja tilikauden tappio 0,2 miljoonaa euroa.
129
Johdon arvion mukaan Konsernin liikevaihto tilikauden 2025 aikana olisi ollut 1 280,8 miljoonaa euroa ja
tilikauden voitto 92,9 miljoonaa euroa, jos tilikauden aikana toteutuneet liiketoimintojen hankinnat olisi yhdistelty
konsernitilinpäätökseen 1.1.2025 alkaen.
Liiketoimintojen yhdistämiset 2024
Tilikauden 2024 aikana Konserni on tehnyt kolme yrityshankintaa ja yhden liiketoimintakaupan.
31.3.2024 Terveystalo Healthcare Oy hankki 100 prosenttia kuvantamisen palveluita tarjoavan SRK Group Oy:n
osakekannasta sekä välillisen 100 prosentin omistuksen sen tytäryhtiöissä Suomen Radiologikeskus Oy, iRad Oy ja
Kajaanin Radiologikeskus Oy.
1.7.2024 Feelgood Företagshälsovård AB hankki 100 prosenttia ruotsalaisen työterveyspalveluita tarjoavan
Clarahälsan AB:n osakekannasta.
6.9.2024 Suomen Terveystalo Oy hankki 100 prosenttia yleis- ja erikoislääkäripalveluja, psykologipalveluja sekä
fysioterapian palveluita tarjoavan Cityläkarna Mariehamn Ab:n osakekannasta.
30.11.2024 Rela-hierojat Oy hankki franchising-liiketoimintamallilla harjoitetun hierontapalveluihin liittyvän
liiketoiminnan.
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto luovutetun vastikkeen sekä hankinta-ajankohtana hankittujen
varojen ja vastattavaksi otettujen velkojen käyvistä arvoista. Hankittujen yhtiöiden taseet on laadittu olennaisilta
osin IFRS:n ja Terveystalon laskentaperiaatteiden mukaisesti. Hankinnat on esitetty yhdistettynä, koska ne eivät ole
yksittäin tarkasteltuna olennaisia.

Luovutettu vastike |
milj. euroa | 2024
Kauppahinta, rahana maksettava | 8,1
Ehdollinen vastike | 0,8
Luovutettu vastike yhteensä | 8,9

Hankituista varoista ja vastattavaksi otetuista veloista kirjatut määrät |
milj. euroa | 2024
Rahavarat | 0,8
Aineettomat hyödykkeet | 0,2
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 0,5
Käyttöoikeusomaisuuserät | 1,2
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 1,5
Rahoitusvelat | -0,1
Vuokrasopimusvelat | -1,2
Ostovelat ja muut velat | -2,2
Yksilöitävissä olevat nettovarat yhteensä | 0,6
Liikearvo | 8,3

Liiketoimintojen yhdistämisestä syntyi 8,3 miljoonan euron liikearvo, joka perustuu yhtiöiden ja liiketoiminnan
hankinnasta odotettavissa oleviin synergiaetuihin ja henkilökunnan osaamiseen. Syntyneestä liikearvosta 0,0
miljoonaa euroa on vähennyskelpoista verotuksessa. Tilikaudella 2024 tehtyihin liiketoimintojen yhdistämisiin
liittyneiden oikaisujen vaikutus liikearvoon oli 0,4 miljoonaa euroa tilikaudella 2025. Tilikauden 2024 aikana
tehtyjen hankintojen rahavirtavaikutus oli -7,1 miljoonaa euroa. Aikaisempien tilikausien aikana tehtyihin
liiketoimintojen yhdistämisiin liittyneiden kauppahintojen oikaisujen ja lisäkauppahintojen maksuista johtuva
rahavirtavaikutus oli -1,2 miljoonaa euroa tilikaudella 2025.
Myyntisaamisten ja muiden saamisten käypä arvo oli 1,5 miljoonaa euroa, eikä niihin liity olennaista
arvonalentumisriskiä.
Konserni on kirjannut näistä hankinnoista yhteensä 0,3 miljoonaa euroa transaktioihin liittyvää kulua
varainsiirtoveroista sekä palkkioista liittyen neuvontaan, arvonmääritykseen tai muihin palveluihin. Kulut sisältyvät
konsernituloslaskelman liiketoiminnan muut kulut -erään.
Edellä kuvattujen liiketoimintojen yhdistämisen myötä tilikauden 2024 aikana kirjattu liikevaihto oli 6,8
miljoonaa euroa ja tilikauden voitto 0,1 miljoonaa euroa.
Johdon arvion mukaan Konsernin liikevaihto tilikauden 2024 aikana olisi ollut 1 345,0 miljoonaa euroa ja
tilikauden voitto 72,0 miljoonaa euroa, jos tilikauden aikana toteutuneet liiketoimintojen hankinnat olisi yhdistelty
konsernitilinpäätökseen 1.1.2024 alkaen.
130
4. Segmentti-informaatio
Terveystalo Konsernin toimintasegmentit ovat Terveydenhuollon palvelut, Portfolioliiketoiminnot ja Ruotsi.
Toimintasegmentit ovat myös raportoitavia segmenttejä eikä niitä ole yhdistelty.

| Terveyden- | Portfolio- |  |  |  |  |
1.1.-31.12.2025 | huollon | liike- |  | Segmentit |  | Sisäiset |
milj. euroa | palvelut | toiminnot | Ruotsi | yhteensä | Muut | elimi noinnit | Yhteensä
Liikevaihto |  |  |  |  |  |  |
Tuotot ulkopuolisilta |  |  |  |  |  |  |
asiakkailta | 1 014,9 | 188,5 | 75,5 | 1 278,9 | - | - | 1 278,9
Tuotot liiketoimista |  |  |  |  |  |  |
saman yhteisön muiden |  |  |  |  |  |  |
toimintasegmenttien kanssa | 16,2 | 4,0 | 0,1 | 20,3 | - | -20,3 | -
Liikevaihto yhteensä | 1 031,0 | 192,5 | 75,6 | 1 299,1 | - | -20,3 | 1 278,9
Oikaistu liikevoitto/-tappio |  |  |  |  |  |  |
ennen aineettomien |  |  |  |  |  |  |
hyödykkeiden poistoja ja |  |  |  |  |  |  |
arvonalentumisia (EBITA) | 166,7 | 13,7 | -1,3 | 179,1 | 0,2 | - | 179,3
Oikaisut (EBITA) | 4,6 | 0,5 | 5,6 | 10,7 | 4,0 | - | 14,7
Oikaistu liikevoitto/-tappio |  |  |  |  |  |  |
(EBIT) | 154,6 | 12,6 | -2,6 | 164,6 | -8,3 | - | 156,3
Oikaisut (EBIT) | 4,6 | 0,5 | 5,6 | 10,7 | 8,1 | - | 18,8
Poistot aineellisista |  |  |  |  |  |  |
hyödykkeistä | 6,4 | 0,9 | 7,2 | 14,5 | 58,4 | - | 72,9

| Terveyden- | Portfolio- |  |  |  |  |
1.1.-31.12.2024 | huollon | liike- |  | Segmentit |  | Sisäiset |
milj. euroa | palvelut | toiminnot | Ruotsi | yhteensä | Muut | elimi noinnit | Yhteensä
Liikevaihto |  |  |  |  |  |  |
Tuotot ulkopuolisilta |  |  |  |  |  |  |
asiakkailta | 1 026,8 | 231,6 | 81,6 | 1 340,0 | - | - | 1 340,0
Tuotot liiketoimista |  |  |  |  |  |  |
saman yhteisön muiden |  |  |  |  |  |  |
toimintasegmenttien kanssa | 16,0 | 6,9 | 0,2 | 23,1 | - | -23,1 | -
Liikevaihto yhteensä | 1 042,8 | 238,5 | 81,8 | 1 363,1 | - | -23,1 | 1 340,0
Oikaistu liikevoitto/-tappio |  |  |  |  |  |  |
ennen aineettomien |  |  |  |  |  |  |
hyödykkeiden poistoja ja |  |  |  |  |  |  |
arvonalentumisia (EBITA) | 162,0 | 10,3 | -2,0 | 170,3 | 0,7 | - | 171,0
Oikaisut (EBITA) | 7,6 | 0,3 | 6,3 | 14,2 | 9,2 | - | 23,5
Oikaistu liikevoitto/-tappio |  |  |  |  |  |  |
(EBIT) | 143,7 | 9,1 | -3,4 | 149,3 | -8,9 | - | 140,5
Oikaisut (EBIT) | 7,6 | 0,3 | 7,2 | 15,1 | 9,2 | - | 24,4
Poistot aineellisista |  |  |  |  |  |  |
hyödykkeistä | 6,8 | 1,1 | 7,0 | 14,8 | 60,1 | - | 74,9

Oikaisut (EBITA)*, milj. euroa | 2025 | 2024
Yrityshankintoihin liittyvät kulu 1) | -0,1 | -0,7
Uudelleenjärjestelyihin liittyvät kulut 2) | 1,1 | 1,9
Omaisuuden nettomyyntivoitot ja -tappiot 3) | -0,1 | 0,6
Strategiset projektit ja muut vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 13,9 | 21,6
Oikaisut | 14,7 | 23,5

131

Oikaisut (EBIT)*, milj. euroa | 2025 | 2024
Yrityshankintoihin liittyvät kulut 1) | -0,1 | -0,7
Uudelleenjärjestelyihin liittyvät kulut 2) | 1,1 | 1,9
Omaisuuden nettomyyntivoitot ja -tappiot 3) | -0,1 | 0,6
Arvonalentumiset | 4,1 | 0,9
Strategiset projektit ja muut vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | 13,9 | 21,6
Oikaisut | 18,8 | 24,4

* Oikaisut ovat tavanomaisesta liiketoiminnasta poikkeavia olennaisia eriä, jotka liittyvät liiketoimintojen hankintojen kuluihin,
liiketoimintojen uudelleenjärjestelykuluihin, liiketoimintojen ja omaisuuden nettomyyntivoittoihin ja -tappioihin, arvonalentumisiin
ja muihin vertailukelpoisuuteen vaikuttaviin eriin. Terveydenhuollon palvelut -segmentin oikaisut tilikaudella 2025 liittyvät pääosin
kehitysohjelmaan (3,2 miljoonaa euroa). Muut-erän oikaisut tilikaudella 2025 liittyvät pääosin tulosparannusohjelmiin (2,9 miljoonaa
euroa), lastensuojeluliiketoiminnan liikearvon arvonalentumiseen (4,1 miljoonaa euroa) sekä raportointihetkellä keskeneräiseen
arvonlisäverotukseen liittyvään osittaisverotarkastukseen (1,8 miljoonaa euroa). Muut-erän oikaisuihin sisältyy myös ehdollisten
lisäkauppahintojen tuloutuksia (-0,9 miljoonaa euroa). Tilikaudella 2025 Ruotsi -segmentin oikaisut liittyvät tulosparannusohjelmaan.
Terveydenhuollon palvelut -segmentin oikaisut tilikaudella 2024 sisältävät 5,6 miljoonan euron kertaluonteisen erän, joka liittyy
kiinteistön perusparannus- ja kunnossapitovastuisiin yksittäisessä toimipaikassa yli kymmenen vuoden ajalta.
1)
Sisältäen hankittujen liiketoimintojen transaktiokustannukset ja integraatiokulut.
2)
Sisältäen verkoston ja liiketoimintojen uudelleenjärjestelyt.
3)
Sisältäen liiketoimintojen myynnit .
Segmenttien yhteenlasketun oikaistun liikevoiton/-tappion (EBIT) ja oikaistun liikevoiton/-tappion
ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja arvonalentumisia (EBITA) täsmäytys konsernin
tulokseen ennen veroja

milj. euroa | 31.12.2025 | 31.12.2024
Tulos ennen veroja | 116,6 | 89,6
Osuus yhteisyritysten tuloksesta | 0,2 | -
Nettorahoituskulut | 20,7 | 26,5
Oikaisut | 18,8 | 24,4
Muut | 8,3 | 8,9
Segmenttien oikaistu liikevoitto/-tappio (EBIT) | 164,6 | 149,3
Aineettomien hyödykkeiden poistot ja arvonalentumiset | 27,1 | 31,5
Oikaisut | -4,1 | -0,9
Muut | -8,5 | -9,6
Oikaistu liikevoitto/-tappio ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja ja |  |
arvonalentumisia (EBITA) | 179,1 | 170,3

Pitkäaikaisten varojen maantieteellinen jakautuminen
Pitkäaikaiset varat sisältävät aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet, käyttöoikeusomaisuuserät, liikearvon, muut
aineettomat hyödykkeet, sijoituskiinteistöt sekä osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä.

milj. euroa | 31.12.2025 | 31.12.2024
Suomi | 1 137,0 | 1 112,6
Ruotsi | 75,1 | 69,5
Yhteensä | 1 212,1 | 1 182,1

132
5. Liikevaihto
Konsernin liikevaihto on jaettu kolmeen segmenttiin: Terveydenhuollon palvelut, Portfolioliiketoiminnot ja Ruotsi.
Segmenteistä on kerrottu liitetiedossa 4. Terveydenhuollon palveluiden liikevaihto on jaoteltu palveluittain ja
asiakastyyppien perusteella. Portfolioliiketoimintojen liikevaihto on jaettu palveluittain. Konsernin asiakkaat
koostuvat yritysasiakkaista, yksityisasiakkaista ja julkisen sektorin asiakkaista. Konsernilla ei ole asiakkaita, joiden
liikevaihto olisi vähintään 10 prosenttia Konsernin liikevaihdosta.
Yritysasiakkaat ovat Terveystalon suurin asiakasryhmä. Terveystalon yritysasiakkaat käsittävät yhtiön
työterveysasiakkaat lukuun ottamatta kunnallisia työterveysasiakkaita. Yhtiö tarjoaa lakisääteisiä
työterveyspalveluita ja muita työterveys- ja työhyvinvointipalveluita kaiken kokoisille yritysasiakkaille.
Yksityisasiakkaisiin kuuluu yksityishenkilöitä ja perheitä. Yhtiön vahva brändi, vaivaton pääsy palveluihin
ilman pitkiä odotusaikoja, johtava yksityishenkilöille, perheille ja eläkeläisille suunnattu palvelutarjonta ja
henkilökohtaiset digitaaliset palvelut tuovat Terveystalolle kilpailuedun julkiseen terveydenhuoltoon nähden ja
kannustavat asiakkaita investoimaan omaan terveyteensä. Yksityisasiakkaiden palvelut maksaa joko asiakas itse tai
vakuutusyhtiö.
Terveystalon julkisen sektorin asiakasryhmään kuuluu suomalaisia julkisen sektorin organisaatioita, kuten
kuntia, kuntayhtymiä, sairaanhoitopiirejä sekä kunnallisia työterveysasiakkaita. Julkisen sektorin asiakkaille
tarjottavat palvelut koostuvat kokonais- ja osaulkoistuksista, terveydenhuollon henkilöstövuokrauspalveluista,
erikoissairaanhoidon palveluista, muista terveydenhuollon palveluista ja kuntien, kuntayhtymien ja
sairaanhoitopiirien työterveyspalveluista.
Liikevaihdon jakautuminen

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Terveydenhuollon palvelut | 1 031,0 | 1 042,8
Portfolioliiketoiminnot | 192,5 | 238,5
Ruotsi | 75,6 | 81,8
Segmentit yhteensä | 1 299,1 | 1 363,1
Muut | -20,3 | -23,1
Yhteensä | 1 278,9 | 1 340,0

Terveydenhuollon palvelut, liikevaihto |  |
milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Asiakkuuksittain |  |
Työterveysasiakkaat | 588,5 | 602,2
Kuluttaja-asiakkaat | 223,7 | 223,8
Vakuutusasiakkaat | 187,6 | 179,5
Palvelumyynti | 31,3 | 37,4
Yhteensä | 1 031,0 | 1 042,8
Palveluittain |  |
Vastaanotot | 680,8 | 686,1
Diagnostiikka | 250,7 | 254,2
Muut | 99,5 | 102,5
Yhteensä | 1 031,0 | 1 042,8

Portfolioliiketoiminnot, liikevaihto |  |
milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Ulkoistukset | 54,8 | 82,8
Henkilöstövuokraus | 53,1 | 73,1
Suunterveys | 52,4 | 50,3
Muut | 32,2 | 32,4
Yhteensä | 192,5 | 238,5

133
Suoritevelvoitteiden täyttymisen ajoittuminen

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Yhtenä ajankohtana | 1 222,4 | 1 255,3
Ajan kuluessa | 56,4 | 84,7
Yhteensä | 1 278,9 | 1 340,0

Tase-erät |  |
milj. euroa | 31.12.2025 | 31.12.2024
Sopimukseen perustuvat varat | 6,1 | 7,9
Sopimukseen perustuvat velat | 6,6 | 7,0

Konserni tulee täyttämään sopimuksiin perustuviin velkoihin liittyvät suoritevelvoitteet vuoden kuluessa.
6. Liiketoiminnan muut tuotot

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Vuokratuotot | 0,7 | 0,9
Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden myyntivoitto | 0,2 | 0,3
Muut erät | 3,1 | 2,5
Yhteensä | 4,0 | 3,7

7. Materiaalit ja palvelut

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Materiaalien ostot | -38,2 | -41,4
Varaston muutos | 0,4 | 0,1
Ulkopuoliset palvelut | -472,0 | -508,5
Yhteensä | -509,8 | -549,8

8. Työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Palkat ja palkkiot | -328,4 | -349,5
Osakeperusteiset maksut | -1,7 | -1,6
Eläkekulut — maksupohjaiset järjestelyt | -53,8 | -56,9
Muut henkilösivukulut | -19,5 | -19,8
Yhteensä | -403,5 | -427,8
Henkilöstön lukumäärä tilikauden lopussa* | 8 356 | 9 153

* Tilikauden 2025 luku ei sisällä Turun Silmälaser Oy:tä ja Silmäsairaala Pilke Oy:tä, jotka on hankittu 31.12.2025. Tilikauden 2024 luku ei
sisällä vuoden 2024 aikana hankittuja yhtiöitä Suomessa (SRK Group Oy, Suomen Radiologikeskus Oy, iRad Oy, Kajaanin Radiologikeskus
Oy ja Cityläkarna Mariehamn Ab).
134
9. Poistot ja arvonalentumiset

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Poistot hyödykeryhmittäin |  |
Aineettomat hyödykkeet |  |
Tavaramerkit | -4,7 | -4,7
Asiakkuudet | -1,7 | -2,2
Muut aineettomat hyödykkeet | -16,5 | -20,4
Yhteensä | -23,0 | -27,2
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet |  |
Rakennukset | -0,0 | -0,1
Koneet ja kalusto | -14,6 | -16,4
Toimitilojen perusparannukset | -6,8 | -7,3
Yhteensä | -21,5 | -23,7
Käyttöoikeusomaisuuserät | -51,4 | -51,2
Sijoituskiinteistöt | -0,0 | -0,0
Poistot yhteensä | -95,8 | -102,1
Arvonalentumiset hyödykeryhmittäin |  |
Liikearvo | -4,1 | -
Muut aineettomat hyödykkeet | - | -2,5
Maa- ja vesialueet | - | -0,0
Rakennukset ja rakennelmat | - | -0,2
Muut aineelliset hyödykkeet | - | -0,1
Koneet ja kalusto | -0,0 | -0,0
Toimitilojen perusparannukset | -0,0 | -0,3
Käyttöoikeusomaisuuserät | - | -1,1
Osakkeet ja osuudet | - | -0,1
Arvonalentumiset yhteensä | -4,1 | -4,2
Poistot ja arvonalentumiset yhteensä | -100,0 | -106,4

10. Liiketoiminnan muut kulut

Liiketoiminnan muiden kulujen erittely |  |
milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Hankitut ulkopuoliset palvelut | -14,2 | -18,6
Toimitilojen ja kaluston käyttö- ja huoltokulut | -24,1 | -26,9
Tieto- ja viestintäteknologiakulut | -45,0 | -43,8
Vapaaehtoiset henkilöstökulut | -8,1 | -8,4
Vuokrat ja vastikkeet | -4,4 | -6,0
Matkakulut | -6,3 | -7,1
Markkinointi ja viestintä | -13,9 | -11,1
Yrityshankintakulut | -0,3 | -0,3
Muut kulut | -15,8 | -21,6
Yhteensä | -132,1 | -143,7

Tilintarkastajan palkkiot |  |
tuhatta euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Tilintarkastus ja tilintarkastajan lausunnot |  |
Tilintarkastus, KPMG | -425,1 | -436,5
Tilintarkastajan lausunnot, KPMG* | -73,5 | -123,6
Yhteensä | -498,6 | -560,1
Muut kuin tilintarkastuspalvelut |  |
Veropalvelut, KPMG | -4,4 | -9,8
Muut palvelut, KPMG | -27,8 | -30,1
Yhteensä | -32,2 | -39,9
Tilintarkastajan palkkiot yhteensä | -530,8 | -600,0

Tilintarkastajan palkkiot on esitetty ilman arvonlisäveroa. Emoyhtiön tilintarkastajalle KPMG Oy Ab:lle on maksettu muista kuin
tilintarkastuspalveluista 32 (40) tuhatta euroa.
* Sisältäen lakisääteisen Kestävyysraportin varmennuksen.
135
11. Rahoitustuotot ja -kulut

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Korkotuotot lainoista ja muista saamisista | 1,8 | 2,1
Osinkotuotot | 0,0 | 0,0
Rahoitustuotot yhteensä | 1,8 | 2,1
Korkokulut pankkilainoista | -8,7 | -13,9
Korkokulut joukkovelkakirjalainoista | -5,4 | -5,3
Korkokulut vuokrasopimusveloista | -6,5 | -6,5
Korkojohdannaisten käyvän arvon muutos | -1,0 | -1,6
Muut rahoituskulut | -1,3 | -1,3
Rahoituskulut yhteensä | -23,0 | -28,6
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | -21,2 | -26,5

12. Verot
12.1 Tuloverot
Tuloverot tuloslaskelmassa

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuva vero | -27,3 | -20,7
Edellisten tilikausien verot | 0,2 | -0,1
Laskennallisten verojen muutos | 3,6 | 2,8
Tuloverot yhteensä | -23,5 | -18,0

Konsernin verokannan täsmäytys Suomen verokantaan

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Tulos ennen veroja | 116,2 | 89,6
Verot laskettuna kotimaan verokannalla | -23,2 | -17,9
Ulkomaisten tytäryritysten poikkeavat verokannat | 0,1 | 0,1
Verovapaat tulot | 0,3 | 0,5
Vähennyskelvottomat kulut | -1,1 | -0,5
Osuus yhteisyritysten tuloksesta | 0,0 | -
Aiemmin kirjaamattomien verotuksellisten tappioiden käyttö | 0,1 | 0,0
Kirjaamattomat laskennalliset verosaamiset verotuksellisista tappioista | -0,3 | -0,0
Verot aikaisemmilta tilikausilta | 0,2 | -0,1
Muut | 0,3 | 0,1
Verot tuloslaskelmassa | -23,5 | -18,0

Globaali minimivero (Pillar 2)
Terveystalo-konserni on laatinut laskelman OECD:n globaalin minimiveron (Pillar Two) vaikutuksista
konserniyhtiöiden verotukseen. Konsernin toiminta-alueita ovat Suomi, Ruotsi sekä vähäisessä määrin Viro.
Laskelman perusteella Konsernin maakohtainen efektiivinen veroaste on vähintään 16 prosenttia kaikissa
raportoitavissa toimintavaltioissa. Näin ollen Terveystalo-konsernissa ei odoteta syntyvän verosääntelystä johtuvia
täydennysveroja maksettavaksi.
136
12.2 Laskennalliset verosaamiset ja -velat

| Laskennalliset verosaamiset 2025 |  |  |  |
|  | Liike toimintojen | Kirjattu tulos- |  |
milj. euroa | 1.1.2025 | yhdistäminen | laskelmaan | Muuntoerot | 31.12.2025
Varaukset | 1,0 | - | -0,2 | - | 0,8
Vahvistetut tappiot | 2,6 | - | 1,6 | 0,2 | 4,3
Vuokrasopimukset | 1,9 | 0,0 | 0,4 | 0,0 | 2,3
Korkojohdannaiset | 0,1 | - | -0,1 | - | -
Muut väliaikaiset erot | 1,6 | - | 0,4 | - | 2,0
Yhteensä | 7,1 | 0,0 | 2,2 | 0,2 | 9,3

Laskennalliset verovelat 2025 |  |  |  |  |  |
|  | Sijoitukset |  |  |  |
|  | yhteis- | Kirjattu tulos- |  | Uudelleen |
milj. euroa | 1.1.2025 | yrityksiin | laskelmaan | Muuntoerot | luokittelu | 31.12.2025
Liikearvopoistojen peruutus | 3,4 | - | 0,2 | - | - | 3,6
Aineettomien ja aineellisten |  |  |  |  |  |
hyödykkeiden arvostaminen |  |  |  |  |  |
käypään arvoon hankinnassa | 10,2 | 0,4 | -1,7 | 0,0 | - | 8,8
Kertyneet poistoerot | 3,7 | - | 0,4 | - | - | 4,1
Lainannostokulujen |  |  |  |  |  |
jaksottaminen | 0,2 | - | -0,1 | - | - | 0,2
Korkojohdannaiset | 0,7 | - | -0,3 | - | - | 0,4
Muut väliaikaiset erot | 0,7 | - | 0,0 | 0,0 | - | 0,7
Siirrot myytävänä oleviin |  |  |  |  |  |
omaisuuseriin | - | - | - | - | -0,0 | -0,0
Yhteensä | 18,7 | 18,7 | -1,4 | 0,0 | -0,0 | 17,6

Konsernilla ei ole merkittäviä vähennyskelpoisia väliaikaisia eroja, käyttämättömiä verotuksellisia tappioita tai
käyttämättömiä verotukseen liittyviä hyvityksiä, joista ei ole kirjattu laskennallista verosaamista.

Vuokrasopimusten laskennalliset verot 2025 |  |  |  |  |  |  |
|  | Liike- |  |  | Kirjattu |  |
|  | toimintojen |  | Vähen- | tulos laskel- | Muunto- |
milj. euroa | 1.1.2025 | yhdistäminen | Lisäykset | nykset | maan | erot | 31.12.2025
Laskennallinen verosaaminen | 38,5 | 0,0 | 13,8 | -2,3 | -9,8 | 0,2 | 40,4
Laskennallinen verovelka | -36,6 | -0,0 | -13,8 | 2,3 | 10,3 | -0,2 | -38,1
Yhteensä | 1,9 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,5 | 0,0 | 2,3

Laskennalliset verosaamiset 2024 |  |  |  |
|  | Liike toimintojen | Kirjattu tulos- |
milj. euroa | 1.1.2024 | yhdistäminen | laskelmaan | 31.12.2024
Varaukset | 1,2 | - | -0,2 | 1,0
Vahvistetut tappiot | 1,5 | - | 1,1 | 2,6
Vuokrasopimukset | 1,5 | 0,0 | 0,4 | 1,9
Korkojohdannaiset | 0,0 | - | 0,0 | 0,1
Muut väliaikaiset erot | 1,8 | - | -0,2 | 1,6
Yhteensä | 6,0 | 0,0 | 1,2 | 7,1

137

Laskennalliset verovelat 2024 |  |  |  |  |
|  | Liike toimintojen | Kirjattu tulos- |  |
milj. euroa | 1.1.2024 | yhdistäminen | laskel maan | Muuntoero | 31.12.2024
Liikearvopoistojen peruutus | 3,2 | - | 0,2 | - | 3,4
Aineettomien ja aineellisten |  |  |  |  |
hyödykkeiden arvostaminen |  |  |  |  |
käypään arvoon hankinnassa | 11,9 | - | -1,6 | -0,1 | 10,2
Kertyneet poistoerot | 3,3 | - | 0,4 | - | 3,7
Lainannostokulujen |  |  |  |  |
jaksottaminen | 0,2 | - | -0,1 | - | 0,2
Korkojohdannaiset | 0,9 | - | -0,3 | - | 0,7
Muut väliaikaiset erot | 0,8 | - | -0,1 | - | 0,7
Yhteensä | 20,2 | - | -1,5 | -0,1 | 18,7

Konsernilla ei ollut merkittäviä vähennyskelpoisia väliaikaisia eroja, käyttämättömiä verotuksellisia tappioita tai
käyttämättömiä verotukseen liittyviä hyvityksiä, joista ei ollut kirjattu laskennallista verosaamista.

Vuokrasopimusten laskennalliset verot 2024 |  |  |  |  |  |  |
|  | Liike- |  |  | Kirjattu |  |
|  | toimintojen |  | Vähen- | tulos laskel- | Muunto- |
milj. euroa | 1.1.2024 | yhdistäminen | Lisäykset | nykset | maan | erot | 31.12.2024
Laskennallinen verosaaminen | 44,8 | 0,2 | 10,5 | -1,2 | -15,8 | -0,0 | 38,5
Laskennallinen verovelka | -43,3 | -0,2 | -10,5 | 1,2 | 16,2 | 0,0 | -36,6
Yhteensä | 1,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,4 | 0,0 | 1,9

13. Osakekohtainen tulos

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos, milj. euroa | 92,6 | 71,7
Ulkona olevien osakkeiden painotettu keskimääräinen lukumäärä, 1 000 kpl | 126 647 | 126 597
Laimennettu ulkona olevien osakkeiden painotettu keskimääräinen lukumäärä, 1 000 kpl | 126 781 | 126 727
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta tuloksesta laskettu laimentamaton osakekohtainen tulos, euroa | 0,73 | 0,57
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta tuloksesta laskettu laimennusvaikutuksella oikaistu |  |
osakekohtainen tulos, euroa | 0,73 | 0,57

138
14. Aineelliset hyödykkeet

14.1 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet |  |  |  |  |
| Maa- ja |  |  |  |
| vesialueet, |  | Toimitilojen | Muut aineelliset |
2025 | rakennukset ja |  | perus- | hyödykkeet ja |
milj. euroa | rakennelmat | Koneet ja kalusto | parannukset | ennakkomaksut | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2025 | 2,3 | 196,6 | 80,8 | 7,7 | 287,4
Liiketoimintojen yhdistäminen | - | 0,0 | 0,0 | - | 0,0
Lisäykset | - | 12,0 | 0,9 | 17,9 | 30,8
Vähennykset | - | -0,4 | - | - | -0,4
Muuntoerot | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,3
Siirrot erien välillä | - | 2,9 | 12,3 | -15,2 | -
Siirrot myytävänä oleviin |  |  |  |  |
omaisuuseriin* | - | -0,6 | -0,5 | - | -1,1
Hankintameno 31.12.2025 | 2,3 | 210,7 | 93,5 | 10,3 | 316,9
Kertyneet poistot ja |  |  |  |  |
arvonalentumiset 1.1.2025 | -1,5 | -148,4 | -49,7 | -0,1 | -199,7
Poistot | -0,0 | -14,6 | -6,8 | - | -21,5
Arvonalentumiset | - | -0,0 | -0,0 | - | -0,0
Muuntoerot | -0,0 | -0,2 | -0,0 | - | -0,2
Siirrot myytävänä oleviin |  |  |  |  |
omaisuuseriin* | - | 0,3 | 0,2 | - | 0,5
Kertyneet poistot ja |  |  |  |  |
arvonalentumiset 31.12.2025 | -1,5 | -162,8 | -56,4 | -0,1 | -220,9
Kirjanpitoarvo 1.1.2025 | 0,8 | 48,2 | 31,1 | 7,5 | 87,7
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 0,8 | 47,8 | 37,2 | 10,2 | 96,0

* Lisätietoja myytävänä olevista omaisuuseristä liitetiedossa 32.

| Maa- ja |  |  |  |
| vesialueet, |  | Toimitilojen | Muut aineelliset |
2024 | rakennukset ja |  | perus- | hyödykkeet ja |
milj. euroa | rakennelmat | Koneet ja kalusto | parannukset | ennakkomaksut | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 | 2,3 | 179,7 | 76,6 | 1,1 | 259,7
Liiketoimintojen yhdistäminen | - | 0,5 | 0,0 | - | 0,5
Lisäykset | - | 16,6 | 1,0 | 10,1 | 27,6
Vähennykset | - | -0,3 | - | - | -0,3
Muuntoerot | -0,0 | -0,1 | -0,0 | -0,0 | -0,1
Siirrot erien välillä | - | 0,4 | 3,1 | -3,5 | -
Hankintameno 31.12.2024 | 2,3 | 196,6 | 80,8 | 7,7 | 287,4
Kertyneet poistot ja |  |  |  |  |
arvonalentumiset 1.1.2024 | -1,2 | -132,1 | -42,2 | - | -175,5
Poistot | -0,1 | -16,4 | -7,3 | - | -23,7
Arvonalentumiset | -0,2 | -0,0 | -0,3 | -0,1 | -0,5
Muuntoerot | 0,0 | 0,1 | 0,0 | - | 0,1
Kertyneet poistot ja |  |  |  |  |
arvonalentumiset 31.12.2024 | -1,5 | -148,4 | -49,7 | -0,1 | -199,7
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 1,2 | 47,5 | 34,5 | 1,1 | 84,2
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 0,8 | 48,2 | 31,1 | 7,5 | 87,7

139
14.2 Käyttöoikeusomaisuuserät

2025 |  |  |
milj. euroa | Toimitilat | Muut erät | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2025 | 446,3 | 41,1 | 487,4
Liiketoimintojen yhdistäminen | 0,1 | - | 0,1
Lisäykset | 68,3 | 0,7 | 69,0
Vähennykset | -9,0 | - | -9,0
Muuntoerot | 2,1 | 0,1 | 2,1
Siirrot erien välillä | -0,2 | 0,2 | -
Siirrot myytävänä oleviin omaisuuseriin* | -5,3 | - | -5,3
Hankintameno 31.12.2025 | 502,3 | 42,0 | 544,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2025 | -266,9 | -37,7 | -304,7
Poistot | -49,4 | -2,1 | -51,4
Muuntoerot | -1,2 | -0,0 | -1,2
Siirrot myytävänä oleviin omaisuuseriin* | 2,4 | - | 2,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2025 | -315,0 | -39,9 | -354,9
Kirjanpitoarvo 1.1.2025 | 179,4 | 3,3 | 182,7
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 187,3 | 2,2 | 189,5

* Lisätietoja myytävänä olevista omaisuuseristä liitetiedossa 32 .

2024 |  |  |
milj. euroa | Toimitilat | Muut erät | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 | 424,0 | 40,9 | 464,9
Liiketoimintojen yhdistäminen | 1,2 | - | 1,2
Lisäykset | 28,4 | 0,2 | 28,7
Vähennykset | -6,5 | -0,1 | -6,5
Muuntoerot | -0,9 | -0,0 | -0,9
Hankintameno 31.12.2024 | 446,3 | 41,1 | 487,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2024 | -217,9 | -34,9 | -252,8
Poistot | -48,8 | -2,4 | -51,2
Arvonalentumiset | -0,6 | -0,4 | -1,1
Muuntoerot | 0,4 | 0,0 | 0,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2024 | -266,9 | -37,7 | -304,7
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 206,1 | 6,0 | 212,1
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 179,4 | 3,3 | 182,7

14.3 Vuokrasopimusvelat

2025 |  |  |
milj. euroa | Toimitilat | Muut erät | Yhteensä
Pitkäaikaiset vuokrasopimusvelat | 154,4 | 2,1 | 156,5
Lyhytaikaiset vuokrasopimusvelat | 43,9 | 2,2 | 46,1
Siirrot myytävänä olevien omaisuuserien velkoihin* | -2,9 | - | -2,9
Vuokrasopimusvelat yhteensä | 195,4 | 4,2 | 199,7

* Lisätietoja myytävänä olevista omaisuuseristä liitetiedossa 32.

2024 |  |  |
milj. euroa | Toimitilat | Muut erät | Yhteensä
Pitkäaikaiset vuokrasopimusvelat | 141,0 | 3,6 | 144,5
Lyhytaikaiset vuokrasopimusvelat | 45,1 | 2,2 | 47,3
Vuokrasopimusvelat yhteensä | 186,1 | 5,8 | 191,8

140
15. Liikearvo ja aineettomat hyödykkeet

|  |  |  | Muut aineettomat |
2025 |  |  |  | hyödykkeet ja |
milj. euroa | Liikearvo | Asiakkuudet | Tavaramerkit | ennakkomaksut | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2025 | 954,7 | 167,5 | 88,6 | 168,6 | 1 379,5
Liiketoimintojen yhdistäminen | 15,8 | - | - | - | 15,8
Lisäykset | - | - | - | 20,8 | 20,8
Muuntoerot | 2,6 | 0,3 | 0,2 | 0,8 | 3,9
Siirrot myytävänä oleviin |  |  |  |  |
omaisuuseriin* | -8,9 | -1,4 | - | -0,0 | -10,3
Hankintameno 31.12.2025 | 964,1 | 166,4 | 88,8 | 190,1 | 1 409,5
Kertyneet poistot ja |  |  |  |  |
arvonalentumiset 1.1.2025 | -125,3 | -158,4 | -47,8 | -136,6 | -468,1
Poistot | - | -1,7 | -4,7 | -16,4 | -22,8
Arvonalentumiset* | -4,1 | - | - | - | -4,1
Muuntoerot | - | -0,1 | -0,1 | -0,4 | -0,7
Siirrot myytävänä oleviin |  |  |  |  |
omaisuuseriin* | 4,1 | 1,2 | - | 0,0 | 5,2
Kertyneet poistot ja |  |  |  |  |
arvonalentumiset 31.12.2025 | -125,3 | -159,1 | -52,6 | -153,5 | -490,4
Kirjanpitoarvo 1.1.2025 | 829,4 | 9,2 | 40,8 | 32,1 | 911,4
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 838,8 | 7,4 | 36,3 | 36,7 | 919,2

* Lisätietoja myytävänä olevista omaisuuseristä sekä niihin liittyvistä arvonalentumisista liitetiedossa 32.

|  |  |  | Muut aineettomat |
2024 |  |  |  | hyödykkeet ja |
milj. euroa | Liikearvo | Asiakkuudet | Tavaramerkit | ennakkomaksut | Yhteensä
Hankintameno 1.1.2024 | 948,8 | 167,8 | 88,7 | 156,6 | 1 361,9
Liiketoimintojen yhdistäminen | 8,5 | - | - | 0,1 | 8,6
Lisäykset | - | - | - | 12,2 | 12,2
Vähennykset* | -1,1 | -0,1 | - | - | -1,2
Muuntoerot | -1,4 | -0,2 | -0,1 | -0,4 | -2,1
Hankintameno 31.12.2024 | 954,7 | 167,5 | 88,6 | 168,6 | 1 379,5
Kertyneet poistot ja |  |  |  |  |
arvonalentumiset 1.1.2024 | -125,3 | -156,2 | -43,2 | -113,9 | -438,6
Poistot | - | -2,2 | -4,7 | -20,4 | -27,2
Arvonalentumiset | - | - | - | -2,5 | -2,5
Muuntoerot | - | 0,1 | 0,0 | 0,2 | 0,2
Kertyneet poistot ja |  |  |  |  |
arvonalentumiset 31.12.2024 | -125,3 | -158,4 | -47,8 | -136,6 | -468,1
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 823,5 | 11,6 | 45,6 | 42,8 | 923,4
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 829,4 | 9,2 | 40,8 | 32,1 | 911,4

* Vähennykset liikearvosta ja asiakassuhteista liittyvät viittomakielen tulkkaustoimintaa tarjoavan Sivupersoona Oy:n
koko osakekannan myyntiin .
141
Kehittämismenot
Muihin aineettomiin hyödykkeisiin sisältyy kehittämismenoja seuraavasti:

2025 |
milj. euroa |
Hankintameno 1.1.2025 | 70,0
Lisäykset | 2,0
Siirrot ennakkomaksuista | 9,4
Muuntoerot | 0,4
Siirrot myytävänä oleviin omaisuuseriin* | -0,0
Hankintameno 31.12.2025 | 81,8
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2025 | -43,4
Poistot ja arvonalentumiset | -13,9
Siirrot myytävänä oleviin omaisuuseriin* | 0,0
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2025 | -57,4
Kirjanpitoarvo 1.1.2025 | 26,5
Kirjanpitoarvo 31.12.2025 | 24,4

* Lisätietoja myytävänä olevista omaisuuseristä liitetiedossa 32.

2024 |
milj. euroa |
Hankintameno 1.1.2024 | 57,8
Liiketoimintojen yhdistäminen | 0,1
Lisäykset | 3,9
Siirrot ennakkomaksuista | 8,3
Muuntoerot | -0,1
Hankintameno 31.12.2024 | 70,0
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.2024 | -25,2
Poistot ja arvonalentumiset | -18,3
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.2024 | -43,4
Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | 32,6
Kirjanpitoarvo 31.12.2024 | 26,5

16. Liikearvoa sisältävien rahavirtaa tuottavien yksiköiden arvonalentumistestaus

Liikearvosta ei kirjata poistoja, vaan se testataan arvonalentumisen varalta vähintään kerran vuodessa. Terveystalo
konsernin säännönmukainen arvonalentumistestaus tehdään vuosittain lokakuun lopun tilanteesta.
Terveystalo konserni muodostuu kolmesta toimintasegmentistä: Terveydenhuollon palveluista,
Portfolioliiketoiminnoista ja Ruotsista. Terveydenhuollon palvelut ja Ruotsi ovat myös rahavirtaa tuottavia yksiköitä.
Portfolioliiketoiminnot-segmentti koostuu julkisrahoitteisesta ja yksityisrahoitteisesta rahavirtaa tuottavista yksiköistä.
Terveydenhuollon Palvelut ja Ruotsi muodostuvat yksiköistä, joilla on oma budjetti ja tulosseuranta sekä ovat
keskitetysti johdettuja. Portfolioliiketoimintoja johdetaan yhtenä kokonaisuutena, ne käyttävät osittain yhteisiä
resursseja ja ovat keskitetysti johdettuja, mutta julkisrahoitteisen ja yksityisrahoitteisen tuottamat rahavirrat, niiden
markkinointitoiminnot ja yksilöitävissä olevat varat ovat erilaisia.
Tilikaudella 2024 ja 2025 rahavirtaa tuottavien yksiköiden laadittujen testauslaskelmien perusteella liikearvoon ei
kohdistunut alaskirjaustarvetta. Rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä olevat rahamäärät ylittivät niiden
kirjanpitoarvot.
Tilinpäätöshetkellä 31.12.2025 luokiteltiin lastensuojeluliiketoiminnan varat ja velat myytävänä olevaksi,
jolloin myytävänä olevasta lastensuojeluliiketoiminnasta muodostui erillinen rahavirtaa tuottava yksikkö.
Samassa yhteydessä kyseisen liiketoiminnan nettovarat on arvostettu vastaamaan myynnistä aiheutuvilla
menoilla vähennettyä käypää arvoa. Uudelleenarvostuksen seurauksena kirjattiin 4,1 miljoonan euron
arvonalentuminen lastensuojeluliiketoimintaan kohdistettuun liikearvoon. Arvonalentuminen on raportoitu
Muut-erässä. Lastensuojeluliiketoiminnan myytävänä olevat omaisuuserät ja niihin liittyvät velat sisältyivät
Portfolioliiketoiminnot, julkisrahoitteinen rahavirtaa tuottavaan yksikköön ennen luokittelua myytävänä olevaksi.
Lisätietoja myytävänä olevista omaisuuseristä liitetiedossa 32.
Yrityshankinnoista syntynyt liikearvo on kohdistettu alla olevan taulukon mukaisille rahavirtaa tuottaville yksiköille.

|  | 31.12.2025 |  | 31.12.2024 |
|  |  | Arvon- |  |
milj. euroa | Liikearvo | % | alentuminen | Liikearvo | %
Terveydenhuollon palvelut | 621,3 | 74,1 % | - | 607,2 | 73,2 %
Portfolioliiketoiminnot, julkisrahoitteinen | 140,5 | 16,7 % | - | 149,4 | 18,0 %
Portfolioliiketoiminnot, yksityisrahoitteinen | 30,8 | 3,7 % | - | 29,1 | 3,5 %
Ruotsi | 46,3 | 5,5 % | - | 43,7 | 5,3 %
Yhteensä | 838,8 | 100,0 % | - | 829,4 | 100,0 %
Siirrot myytävänä oleviin omaisuuseriin | 4,9 | - | 4,1 | - | -

142
Testattavia rahavirtaa tuottavia yksikköjä oli vuosina 2024 ja 2025 yhteensä neljä. Rahavirtaa tuottavien yksiköiden
kerrytettävissä olevat rahamäärät perustuvat käyttöarvolaskelmiin, jotka on laadittu käyttäen diskontattuja
rahavirtaennusteita. Laskelmissa käytetyt keskeiset oletukset ovat liikevaihdon kasvu terminaalijaksolla,
kannattavuus (EBIT-%) terminaalijaksolla sekä diskonttokorko. Ennusteet pohjautuvat johdon hyväksymiin
taloudellisiin suunnitelmiin vuosille 2026–2029 sisältäen loppujakson kasvun.

|  |  | Portfolio- |
|  | Portfolio- | liiketoiminnot, |
Liikearvon testauksessa käytetyt keskeisimmät | Terveyden- | liiketoiminnot, | yksityis - |
oletukset vuonna 2025 | huollon palvelut | julkis rahoitteinen | rahoitteinen | Ruotsi
Testattavan jakson pituus | 4 vuotta | 4 vuotta | 4 vuotta | 4 vuotta
Liikevaihdon kasvu loppujaksolla | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 %
Kannattavuus (EBIT-%) loppujaksolla | 11,9 % | 6,0 % | 4,9 % | 5,1 %
Diskonttokorko (Pre-tax WACC) | 8,7 % | 9,7 % | 8,6 % | 9,2 %
Diskonttokorko (Post-tax WACC) | 7,3 % | 8,2 % | 7,3 % | 7,8 %

|  |  | Portfolio- |
|  | Portfolio- | liiketoiminnot, |
Liikearvon testauksessa käytetyt keskeisimmät | Terveyden- | liiketoiminnot, | yksityis - |
oletukset vuonna 2024 | huollon palvelut | julkis rahoitteinen | rahoitteinen | Ruotsi
Testattavan jakson pituus | 4 vuotta | 4 vuotta | 4 vuotta | 4 vuotta
Liikevaihdon kasvu loppujaksolla | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 %
Kannattavuus (EBIT-%) loppujaksolla | 13,8 % | 7,8 % | 9,4 % | 5,7 %
Diskonttokorko (Pre-tax WACC) | 8,5 % | 9,9 % | 8,5 % | 8,6 %
Diskonttokorko (Post-tax WACC) | 7,2 % | 8,3 % | 7,2 % | 7,4 %

Liikevaihdon kasvu terminaalijaksolla perustuu tasaiseen kasvutekijään, joka vastaa Euroopan keskuspankin
pitkän aikavälin tavoiteinflaatiotasoa. Terminaalijakson kannattavuus perustuu oletettuun orgaaniseen kasvuun
normaalissa markkinatilanteessa, yleiseen terveyspalveluiden markkinoiden kehitykseen sekä konsernijohdon
laatimaan pitkän aikavälin suunnitelmaan.
Diskonttauskorkona laskelmissa on käytetty pääoman keskimääräistä kustannusta (Pre-tax WACC), jonka
osatekijät ovat riskitön korko, riskipreemiot, toimialakohtainen beta, toimialakohtainen lainakustannus sekä
toimialakohtainen oman ja vieraan pääoman suhde.
Herkkyysanalyysi
Konserni on arvioinut liikearvon arvonalentumislaskelman herkkyyttä laskelmassa käytettyjen kriittisimpien
olettamien muutosten vaikutuksen osalta. Alla olevassa taulukossa on esitetty vaadittava muutos yksittäisessä
oletuksessa, jolla kerrytettävissä oleva rahamäärä alittaisi kirjanpitoarvon.

Muuttuja | 2025 | 2024
Liikevaihdon kasvu loppujaksolla |  |
Terveydenhuollon palvelut | Lasku yli 12,5 prosenttiyksikköä | Lasku yli 24,5 prosenttiyksikköä
Portfolioliiketoiminnot, julkisrahoitteinen | Lasku yli 0,4 prosenttiyksikköä | Lasku yli 2,1 prosenttiyksikköä
Portfolioliiketoiminnot, yksityisrahoitteinen | Lasku yli 5,7 prosenttiyksikköä | Lasku yli 21,3 prosenttiyksikköä
Ruotsi | Lasku yli 2,4 prosenttiyksikköä | Lasku yli 1,8 prosenttiyksikköä
Kannattavuus (EBIT-%) loppujaksolla |  |
Terveydenhuollon palvelut | Lasku yli 9,0 prosenttiyksikköä | Lasku yli 12,3 prosenttiyksikköä
Portfolioliiketoiminnot, julkisrahoitteinen | Lasku yli 0,4 prosenttiyksikköä | Lasku yli 2,1 prosenttiyksikköä
Portfolioliiketoiminnot, yksityisrahoitteinen | Lasku yli 2,7 prosenttiyksikköä | Lasku yli 8,0 prosenttiyksikköä
Ruotsi | Lasku yli 1,6 prosenttiyksikköä | Lasku yli 1,5 prosenttiyksikköä
Diskonttauskorko (Pre-tax WACC) |  |
Terveydenhuollon palvelut | Kasvu yli 9,1 prosenttiyksikköä | Kasvu yli 18,8 prosenttiyksikköä
Portfolioliiketoiminnot, julkisrahoitteinen | Kasvu yli 0,4 prosenttiyksikköä | Kasvu yli 2,2 prosenttiyksikköä
Portfolioliiketoiminnot, yksityisrahoitteinen | Kasvu yli 4,5 prosenttiyksikköä | Kasvu yli 15,8 prosenttiyksikköä
Ruotsi | Kasvu yli 2,0 prosenttiyksikköä | Kasvu yli 1,8 prosenttiyksikköä

Arvioitaessa rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä olevaa rahamäärää, edellä esitetty huomioiden, johdon
arvion mukaan minkään käytetyn keskeisen muuttujan jokseenkin mahdollinen muutos ei johtaisi tilanteeseen,
jossa yksiköiden kerrytettävissä olevat rahamäärät alittaisivat Terveydenhuollon palvelut tai Portfolioliiketoiminnot,
yksityisrahoitteinen rahavirtaa tuottavan yksikön kirjanpitoarvon.
Arvonalentumistestauksen mukaan Portfolioliiketoiminnot, julkisrahoitteinen ja Ruotsin rahavirtaa tuottavien
yksiköiden osalta yllä olevassa taulukossa esitetyt muutokset keskeisissä oletuksissa johtaisivat siihen, että
omaisuuserien kirjanpitoarvo vastaisi kerrytettävissä olevaa rahamäärää. Portfolioliiketoiminnot, julkisrahoitteinen
rahavirtaa tuottavan yksikön testaushetken mukainen testattavien omaisuuserien kirjanpitoarvo oli 147,4 miljoonaa
euroa. Ruotsin rahavirtaa tuottavan yksikön testaushetken mukainen testattavien omaisuuserien kirjanpitoarvo oli
49,9 miljoonaa euroa.
143
17. Sijoituskiinteistöt

Sijoituskiinteistöjen kirjanpitoarvo |  |
milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Kirjanpitoarvo tilikauden alussa | 0,3 | 0,3
Tilikauden poisto | -0,0 | -0,0
Kirjanpitoarvo tilikauden lopussa | 0,2 | 0,3

Tuotot ja kulut sijoituskiinteistöistä

milj. euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Vuokratuotot sijoituskiinteistöistä | 0,0 | 0,1
Sijoituskiinteistöjen hoitokulut | -0,0 | -0,0
Yhteensä | 0,0 | 0,0

Sijoituskiinteistöjen tuotot on ilmoitettu Konsernin omistusosuuden mukaisina. Sijoituskiinteistöihin ei liity muita
sopimukseen perustuvia velvoitteita.

Sijoituskiinteistöjen käyvät arvot |  |  |
|  | Arvo per m 2 , | Arvo yhteensä,
Sijoituskiinteistöosake | m 2 | tuhatta euroa | tuhatta euroa
Koy Jyväskylän Väinönkatu 30 | 1 348 | 0,2 | 269

Kiinteistö Oy Jyväskylän Väinönkadun arvo on laskettu Konsernin omistusosuuden (16,81 %) mukaisesti.
18. Osakkuusyhtiöt ja yhteisyritykset
Osuudet osakkuusyhtiöissä
Terveystalolla on yksi osakkuusyhtiö, joka yhdistellään pääomaosuusmenetelmällä. Konsernilla ei ole yksittäisiä
olennaisia osakkuusyhtiöitä.

Osakkuusyhtiöt 31.12.2025 | Kotimaa | Omistusosuus | Äänivalta
Terveyden Tuottajat Oy | Suomi | 0,0 % | 48,7 %

Yhdistetyt taloudelliset tiedot osakkuusyhtiöistä |  |
milj. euroa | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo | 0,0 | 0,0

Osuudet yhteisyrityksissä
Terveystalolla on yksi yhteisyritys, joka yhdistellään pääomaosuusmenetelmällä.

Yhteisyritykset 31.12.2025 | Kotimaa | Omistusosuus | Äänivalta
Roxellen BidCo AB | Ruotsi | 25,4 % | 25,4 %

Yhdistetyt taloudelliset tiedot yhteisyrityksistä |  |
milj. euroa | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo | 7,2 | -
Konsernin osuus laajasta tuloksesta | -0,2 | -

144
19. Osakeperusteiset maksut
Suoriteperusteinen kannustinohjelma 2021
Suoriteperusteinen kannustinohjelma 2021 on suunnattu Terveystalon avainhenkilöille. Pitkän aikavälin
osakepalkkio-ohjelma perustuu rullaavaan kolmen vuoden ansaintajaksorakenteeseen, jossa uusi ansaintajakso
alkaa joka vuosi hallituksen niin päättäessä. Hallitus päättää vuosittain osallistujat, mittarit, mittareiden
tavoitetasot ja ansaintamahdollisuudet. Ohjelman ansaintaedellytyksenä on kolmen vuoden työssäoloehto sekä
erikseen määritetyt taloudellisiin tavoitteisiin perustuvat ansaintakriteerit. Palkkio myönnetään Terveystalon
osakkeina sisältäen palkkiosta osallistujalle aiheutuvat verot ja veroluonteiset maksut. Veroihin varatun osuuden
vähentämisen jälkeen työntekijälle maksetaan netto-osakkeet. Ohjelman puitteissa on käynnistetty ansaintajaksot
2022–2024, 2023–2025, 2024–2026 ja 2025–2027. Ohjelmat käsitellään kokonaisuudessaan oman pääoman
ehtoisena osakeperusteisena maksuna. Ansaintajakso 2022–2024 päättyi tilikauden 2025 aikana, jonka
seurauksena osakkeet maksettiin ohjelman ansaintaedellytyksien toteuman mukaisesti. Netto-osakkeita maksettiin
46 869 kappaletta. Ansaintajakson 2022–2024 vaikutus tilikauden tulokseen on ollut 0,1 miljoonaa euroa, ja
sen kokonaiskustannus oli 1,6 miljoonaa euroa. Järjestelyn piiriin kuului 41 henkilöä. Ansaintajakson 2023–2025
vaikutus tilikauden tulokseen on ollut 0,4 miljoonaa euroa, ja sen kokonaiskustannukseksi arvioidaan 1,5 miljoonaa
euroa. Järjestelyn piiriin kuuluu 42 henkilöä. Ansaintajakson 2024–2026 vaikutus tilikauden tulokseen on ollut
0,6 miljoonaa euroa, ja sen kokonaiskustannukseksi arvioidaan 1,7 miljoonaa euroa. Järjestelyn piiriin kuuluu
57 henkilöä. Ansaintajakson 2025–2027 vaikutus tilikauden tulokseen on ollut 0,6 miljoonaa euroa, ja sen
kokonaiskustannukseksi arvioidaan 2,5 miljoonaa euroa. Järjestelyn piiriin kuuluu 69 henkilöä.

Suoriteperusteinen kannustinohjelma 2021 | 2025–2027 | 2024–2026 | 2023–2025 | 2022–2024
Myöntämispäivä | 2.4.2025 | 2.4.2024 | 3.4.2023 | 1.4.2022
Palkkio-osakkeita enintään | 700 000 | 640 000 | 640 000 | 683 085
Myönnetyt palkkio-osakkeet 1.1.2025 | - | 581 000 | 488 666 | 384 308
Kaudella myönnetyt palkkio-osakkeet | 657 000 | 17 334 | 8 666 | -
Kaudella menetetyt palkkio-osakkeet | 57 000 | 106 000 | 68 666 | 289 155
Kaudella toteutetut palkkio-osakkeet | - | - | - | 96 153
Myönnetyt palkkio-osakkeet 31.12.2025 | 600 000 | 492 334 | 428 666 | -
Palkkio-osakkeiden käypä arvo myöntämishetkellä | 8,9 | 6,2 | 6,6 | 9,2
Mittausjakso päättyy | 28.2.2028 | 28.2.2027 | 28.2.2026 | 28.2.2025
Oikeuden syntyminen arviolta | 31.3.2028 | 31.3.2027 | 31.3.2026 | 17.3.2025
Ansaintakriteerit | Työssäolo, | Työssäolo, | Työssäolo, | Työssäolo,
| osakkeen | osakkeen | osakkeen | osakkeen
| kokonaistuotto, | kokonaistuotto, | kokonaistuotto | kokonaistuotto
| EBITA | EBITA |  |
Toteutus | Osakkeina ja | Osakkeina ja | Osakkeina ja | Osakkeina ja
| rahana | rahana | rahana | rahana

145
Ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä
Ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä tarjoaa erikseen valituille avainhenkilöille mahdollisuuden ansaita kiinteän
määrän yhtiön osakkeita sitouttamisjakson lopussa. Palkkio myönnetään Terveystalon osakkeina sisältäen
palkkiosta osallistujalle aiheutuvat verot ja veroluonteiset maksut. Veroihin varatun osuuden vähentämisen
jälkeen työntekijälle maksetaan netto-osakkeet. Ohjelman puitteissa on käynnistetty neljä sitouttamisjaksoa.
Ohjelmaa käsitellään kokonaisuudessaan oman pääoman ehtoisena osakeperusteisena maksuna. Ansaintajakso
2022–2024 päättyi tilikauden 2025 aikana, jonka seurauksena osakkeet maksettiin ohjelman ansaintaedellytyksien
toteuman mukaisesti. Netto-osakkeita maksettiin 3 448 kappaletta. Tilikauden päättyessä ehdollisessa
osakepalkkiojärjestelmässä oli yhteensä 10 osallistujaa. Sitouttamisjaksojen 2022–2024, 2023–2025, 2024–2026
ja 2025–2027 vaikutus tilikauden tulokseen on ollut 0,1 miljoonaa euroa, ja kokonaiskustannukseksi arvioidaan 0,4
miljoonaa euroa.

Ehdollinen osakepalkkiojärjestelmä | 2025–2027 | 2024–2026 | 2023–2025 | 2022–2024
Myöntämispäivä | 25.6.2025 | 15.5.2024 | 3.4.2023 | 22.6.2022
Palkkio-osakkeita enintään | 70 000 | 64 000 | 64 000 | 68 309
Myönnetyt palkkio-osakkeet 1.1.2025 | - | 23 000 | 21 000 | 9 000
Kaudella myönnetyt palkkio-osakkeet | 4 000 | - | - | -
Kaudella menetetyt palkkio-osakkeet | - | - | 3 000 | 2 000
Kaudella toteutetut palkkio-osakkeet | - | - | - | 7 000
Myönnetyt palkkio-osakkeet 31.12.2025 | 4 000 | 23 000 | 18 000 | -
Palkkio-osakkeiden käypä arvo myöntämishetkellä | 9,9 | 7,9 | 6,6 | 9,5
Mittausjakso päättyy | 28.2.2028 | 28.2.2027 | 28.2.2026 | 28.2.2025
Oikeuden syntyminen arviolta | 31.3.2028 | 31.3.2027 | 31.3.2026 | 17.3.2025
Ansaintakriteerit | Työssäolo | Työssäolo | Työssäolo | Työssäolo
Toteutus | Osakkeina ja | Osakkeina ja | Osakkeina ja | Osakkeina ja
| rahana | rahana | rahana | rahana

20. Rahoitusvarojen ja -velkojen kirjanpitoarvot ja käyvät arvot arvostusryhmittäin
sekä käyvän arvon hierarkia

| Käypään arvoon | Jaksotettuun |  |  |
| tulos vaikutteisesti | hankinta menoon |  |  |
| kirjattavat | arvostetut |  |  |
| rahoitus varat ja | rahoitus varat ja |  |  | Käyvän arvon
milj. euroa 31.12.2025 | -velat | -velat | Kirjanpitoarvo | Käypä arvo | hierarkia
Rahoitusvarat |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset |  |  |  |  |
Lainasaamiset | 0,0 | - | 0,0 | 0,0 | Taso 2
Noteeraamattomat osakesijoitukset | 1,7 | - | 1,7 | 1,7 | Taso 3
Lyhytaikaiset |  |  |  |  |
Myyntisaamiset | - | 103,0 | 103,0 | 103,0 |
Rahavarat | - | 75,2 | 75,2 | 75,2 |
Korkojohdannaiset | 3,8 | - | 3,8 | 3,8 | Taso 2
Rahoitusvarat yhteensä | 5,4 | 178,2 | 183,7 | 183,7 |
Rahoitusvelat |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset |  |  |  |  |
Rahalaitoslainat | - | 232,8 | 232,8 | 232,8 | Taso 2
Joukkovelkakirjalainat | - | 99,5 | 99,5 | 103,4 | Taso 1
Ehdolliset lisäkauppahintavelat | 4,8 | - | 4,8 | 4,8 | Taso 3
Lyhytaikaiset |  |  |  |  |
Rahalaitoslainat | - | 48,8 | 48,8 | 48,8 | Taso 2
Ostovelat | - | 47,1 | 47,1 | 47,1 |
Ehdolliset lisäkauppahintavelat | 2,8 | - | 2,8 | 2,8 | Taso 3
Korkojohdannaiset | 0,4 | - | 0,4 | 0,4 | Taso 2
Rahoitusvelat yhteensä | 8,0 | 428,2 | 436,2 | 440,1 |

146
Käyvän arvon hierarkian tasolle 3 luokitellut rahoitusvarat ja -velat muodostuvat noteeraamattomista
osakesijoituksista sekä yritys- ja liiketoimintakauppojen ehdollisista lisäkauppahintaveloista. Osakesijoitusten
arvostus perustuu johdon tapauskohtaiseen arvioon osakkeisiin liittyvästä tulevasta kassavirrasta, ja ehdollisten
lisäkauppahintavelkojen arvostus perustuu kauppakirjoilla määritettyyn ehdollisen lisäkauppahinnan määrään sekä
johdon tapauskohtaiseen arvioon lisäkauppahinnan toteutumisesta. Käyvän arvon hierarkian tasolle 3 luokiteltujen
rahoitusvarojen ja velkojen käypien arvojen muutosten vaikutus kauden tulokseen on ollut 1,2 (1,2) miljoonaa euroa.

| Käypään arvoon | Jaksotettuun |  |  |
| tulos vaikutteisesti | hankinta menoon |  |  |
| kirjattavat | arvostetut |  |  |
| rahoitus varat ja | rahoitus varat ja |  |  | Käyvän arvon
milj. euroa 31.12.2024 | -velat | -velat | Kirjanpitoarvo | Käypä arvo | hierarkia
Rahoitusvarat |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset |  |  |  |  |
Lainasaamiset | 0,0 | - | 0,0 | 0,0 | Taso 2
Noteeraamattomat osakesijoitukset | 0,7 | - | 0,7 | 0,7 | Taso 3
Lyhytaikaiset |  |  |  |  |
Myyntisaamiset | - | 117,5 | 117,5 | 117,5 |
Rahavarat | - | 65,2 | 65,2 | 65,2 |
Korkojohdannaiset | 3,4 | - | 3,4 | 3,4 | Taso 2
Rahoitusvarat yhteensä | 4,2 | 182,6 | 186,7 | 186,7 |
Rahoitusvelat |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset |  |  |  |  |
Rahalaitoslainat | - | 249,2 | 249,2 | 249,2 | Taso 2
Joukkovelkakirjalainat | - | 99,3 | 99,3 | 104,3 | Taso 1
Osamaksuvelat | - | 0,0 | 0,0 | 0,0 | Taso 2
Ehdolliset lisäkauppahintavelat | 2,1 | - | 2,1 | 2,1 | Taso 3
Lyhytaikaiset |  |  |  |  |
Rahalaitoslainat | - | 29,7 | 29,7 | 29,7 | Taso 2
Osamaksuvelat | - | 0,0 | 0,0 | 0,0 | Taso 2
Ostovelat | - | 55,6 | 55,6 | 55,6 |
Ehdolliset lisäkauppahintavelat | 2,1 | - | 2,1 | 2,1 | Taso 3
Korkojohdannaiset | 0,3 | - | 0,3 | 0,3 | Taso 2
Rahoitusvelat yhteensä | 4,6 | 433,8 | 438,3 | 443,4 |

21. Rahoitusriskit
21.1 Rahoitusriskien hallinta
Konserni altistuu normaalissa liiketoiminnassaan useille rahoitusriskeille. Konsernin riskienhallinnan tavoitteena
on minimoida rahoitusmarkkinoiden muutosten haitalliset vaikutukset Konsernin tulokseen sekä arvostukseen.
Konsernin pääasialliset rahoitusriskit ovat korkoriski, luottoriski ja maksuvalmiusriski. Konsernin riskienhallinnan
yleiset periaatteet hyväksyy hallitus, ja niiden käytännön toteuttamisesta vastaa Konsernin taloushallinto. Konsernin
taloushallinto tunnistaa ja arvioi riskit sekä hankkii tarvittavat instrumentit riskeiltä suojautumiseen.
21.2 Korkoriski ja valuuttakurssiriski
Konsernin korkoriski aiheutuu sen rahalaitoslainoista, jotka ovat vaihtuvakorkoisia. Keskimääräinen markkinakorko
rahalaitoslainoille Konsernissa tilikaudella 2025 on ollut 3,8 (4,9) prosenttia. Jos korot olisivat olleet yhden
prosenttiyksikön suuremmat, niin korkokulut olisivat olleet 1,5 (1,6) miljoonaa euroa suuremmat tilikaudella 2025.
Konserni ei sovella IFRS 9:n mukaista suojauslaskentaa. Tilinpäätöshetkellä Konsernin tytäryhtiöllä on avoinna
euromääräisiä korkojohdannaisia seuraavasti:
• Koronvaihtosopimuksia, joiden perusteella Konserni maksaa kiinteää 0,48; 2,29 ja 2,12 prosentin korkoa sekä saa
vaihtuvaa korkoa yhteensä 50,0; 40,0 ja 40,0 miljoonan euron lainapääomille.
• Koronvaihtosopimuksia, joiden perusteella Konserni maksaa vaihtuvaa korkoa sekä saa kiinteää korkoa yhteensä
15,0 ja 25,0 miljoonan euron lainapääomille.
Konserni toimii Suomen lisäksi Ruotsissa sekä vähäisessä määrin Virossa ja altistuu näin ollen valuuttakurssiriskille
liittyen Ruotsin kruunuun. Konserniyhtiöiden laskutus ja hankinnat tehdään kuitenkin paikallisessa valuutassa,
joten transaktioriski Terveystalolle on vähämerkityksellinen. Tilikaudella 2025 Konsernin tuloslaskelman
valuuttakurssimuutokset olivat -0,0 (-0,0) miljoonaa euroa. Konserni altistuu kuitenkin valuuttakurssien
muuntoeroille, jotka kirjataan laajan tuloksen eriin, jotka saatetaan tulevaisuudessa siirtää tulosvaikutteiseksi.
21.3 Luottoriski
Konsernin rahavirrasta suuri osa tulee erilaisten vakiintuneiden instituutioiden, julkisen sektorin ja yritysten
maksuina, joilla on asianmukainen luottohistoria. Yrityksen myyntisaamisiin sisältyy kuitenkin luottoriski.
Luottoriskiä hallinnoidaan pääasiallisesti tarkistamalla ja seuraamalla asiakkaan luottohistoriaa säännöllisesti sekä
tekemällä yhteistyötä perintäyritysten kanssa. Lisäksi merkittävä osa Konsernin asiakkaista on yksityishenkilöitä,
joiden maksu tapahtuu pääasiassa samanaikaisesti palvelua luovutettaessa.
Konsernilla ei ole merkittäviä asiakaskohtaisia myyntisaamiskeskittymiä, vaan luottoriski on hajaantunut.
Luottoriskiä seurataan myyntisaamisten määrän, ikäjakauman ja kiertonopeuden kehityksellä. Luottoriskiä
seurataan myös asiakkaittain.
147
Konsernin luottoriskin enimmäismäärä vastaa rahoitusvarojen kirjanpitoarvoa tilikauden lopussa.
Myyntisaamisten ikäjakauma on esitetty liitetiedossa 22 Myyntisaamiset ja muut saamiset .
21.4 Jälleenrahoitus- ja maksuvalmiusriski
Konserni pyrkii varmistamaan riittävän maksuvalmiuden tehokkaalla kassanhallinnalla sekä riittävillä
luottolimiiteillä. Jälleenrahoitusriskiä hallitaan tasapainoisella ja riittävän pitkäkestoista lainaa sisältävällä
portfoliolla. Konsernissa pyritään jatkuvasti arvioimaan ja seuraamaan liiketoiminnan vaatimaa rahoituksen määrää,
jotta Konsernilla olisi tarpeeksi likvidejä varoja toiminnan rahoittamiseksi, erääntyvien lainojen takaisinmaksuun
sekä kasvustrategian mukaisten investointien ja yritysostojen toteuttamiseksi.
Konsernin rahavarat koostuvat pankkitileillä olevista varoista, käteiskassoista, pankki- ja luottokorttisaamisista
sekä raportointihetkellä matkalla olevista käteismaksusuorituksista.
Konserni hallinnoi maksuvalmiusriskiä seuraamalla käyttämättömien varojen määrää sekä ennustamalla
kassavirtoja eteenpäin.
Konsernilla on käytössään luottolimiitti sekä nostamattomia luottoja, joista tilinpäätöshetkellä 31.12.2025 oli
nostamatta 93,0 (93,0) miljoonaa euroa.
Konsernilla on 381,1 miljoonaa euroa rahalaitoslainoja ja joukkovelkakirjalainoja. Epävarmuus
rahoitusmarkkinoilla voi aiheuttaa sen, että Konsernin liiketoiminnan harjoittamiseen tarvittavan rahoituksen hinta
nousee tai sitä on vaikeammin saatavilla. Konserni ei välttämättä saa rahoitusta kilpailukykyisin ehdoin tai lainkaan,
eikä se välttämättä pysty täyttämään rahoitusjärjestelyjen mukaisia velvoitteitaan.
Alla oleva taulukko kuvaa sopimuksiin perustuvaa maturiteettianalyysiä. Luvut ovat diskonttaamattomia, ja ne
sisältävät sekä koron että pääoman takaisinmaksut. Vuokrasopimusvelvoitteiden diskonttaamattomat rahavirrat
eroavat taseeseen merkityistä määristä, koska taseeseen on merkitty diskontattu arvo. Vaihtuvien korkojen osalta
analyysi on laadittu käyttäen tilinpäätöshetken korkotasoa.
Maksuvalmiusriskin maturiteettianalyysi
31.12.2025
milj. euroa Kirjanpito arvo Rahavirta 1 vuosi 1–2 vuotta 2–5 vuotta Yli 5 vuotta
Rahalaitoslainat 281,6 292,3 51,5 218,0 22,7 -
Joukkovelkakirjalainat 99,5 113,4 5,4 5,4 102,7 -
Vuokrasopimusvelat 199,7 227,0 51,2 44,0 77,9 53,8
Ostovelat 48,5 48,5 48,5 - - -
Yhteensä 629,3 681,1 156,6 267,4 203,3 53,8

31.12.2024 |  |  |  |  |  |
milj. euroa | Kirjanpito arvo | Rahavirta | 1 vuosi | 1–2 vuotta | 2–5 vuotta | Yli 5 vuotta
Rahalaitoslainat | 278,8 | 274,9 | 15,4 | 18,6 | 240,9 | -
Joukkovelkakirjalainat | 99,3 | 118,8 | 5,4 | 5,4 | 108,0 | -
Vuokrasopimusvelat | 191,8 | 214,1 | 52,4 | 46,9 | 70,4 | 44,4
Osamaksuvelat | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | - | -
Ostovelat | 55,6 | 55,6 | 55,6 | - | - | -
Korkojohdannaiset | 0,3 | - | - | - | - | -
Yhteensä | 625,9 | 663,5 | 128,9 | 70,9 | 419,4 | 44,4

21.5 Pääoman hallinta
Konsernin pääoman hallinnan pyrkimyksenä on optimaalisen pääomarakenteen avulla tukea liiketoimintaa
varmistamalla kilpailukykyiset toimintaedellytykset ja mahdollistaa strategian toteuttaminen.
Pääomarakenteeseen vaikutetaan operatiivisen kassavirran lisäksi mm. mahdollisten osakeantien ja omien
osakkeiden hankintojen kautta, velkarahoituksen lisäämisellä tai takaisinmaksulla, mahdollisilla pääomaerien
välisillä konversioilla sekä operatiivisilla päätöksillä investoinneista, kasvusta ja mahdollisista omaisuuserien
myynneistä velkojen vähentämiseksi.
Konsernin pääomarakenteen kehitystä seurataan mm. nettovelan muutoksella, nettovelan ja käyttökatteen
suhteella sekä kassavirtaennusteella.
Konsernin nettovelkaantumisaste (gearing) 31.12.2025 oli 87,0 (92,1) prosenttia. Nettovelkaantumisastetta
laskettaessa korollinen nettovelka on jaettu oman pääoman määrällä. Nettovelkoihin sisältyvät korolliset velat
vähennettynä korollisilla saamisilla ja rahavaroilla. Konsernin korolliset velat olivat vuoden 2025 lopussa 583,7
(570,0) miljoonaa euroa. Merkittävä osa korollisista veloista on rahalaitoslainoja.
Konsernin lainasopimuksessa on kovenanttiehto, jonka raja-arvon ylittyessä lainanantajat voivat vaatia lainojen
välitöntä takaisinmaksua. Kovenanttiehto liittyy käyttökatteen ja nettovelan suhteeseen. Konserni on tilikauden
aikana ja tilinpäätöspäivänä täyttänyt rahoitukseen liittyvän kovenanttiehdon.
148
22. Myyntisaamiset ja muut saamiset sekä asiakassopimuksiin perustuvat
omaisuuserät

Myyntisaamisten ja muiden saamisten sekä asiakassopimuksiin perustuvien omaisuuserien |  |
kirjanpitoarvot |  |
milj. euroa | 2025 | 2024
Pitkäaikaiset |  |
Lainasaamiset | 0,3 | 0,3
Yhteensä | 0,3 | 0,3
Lyhytaikaiset |  |
Myyntisaamiset | 96,9 | 109,6
Muut saamiset | 2,7 | 1,9
Siirtosaamiset | 14,8 | 12,2
Johdannaissaamiset | 3,8 | 3,4
Asiakassopimuksiin perustuvat varat | 6,1 | 7,9
Yhteensä | 124,2 | 135,0

Erittely siirtosaamisista |  |
milj. euroa | 2025 | 2024
Henkilöstöön liittyvät siirtyvät erät | 0,2 | 0,2
Ennakkomaksut | 11,3 | 8,0
Muut siirtosaamiset | 3,3 | 4,1
Yhteensä | 14,8 | 12,2

Konserni on kirjannut lopullisia luottotappioita ja odotettavissa olevia luottotappioita myyntisaamisista ja
sopimukseen perustuvista varoista yhteensä 1,7 (1,9) miljoonaa euroa. Odotettujen luottotappioiden laskenta
perustuu yksinkertaistettuun menettelyyn. Laskennassa käytetyt prosentit perustuvat historiatietoon toteutuneista
luottotappioista, ja niissä on otettu huomioon tarkasteluhetken taloudelliset olosuhteet sekä konsernin näkemys
taloudellisista olosuhteista, jotka tulevat vaikuttamaan myyntisaamisten odotettavissa olevana voimassaoloaikana.
Konsernin näkemyksen mukaan myyntisaamisten tasearvo vastaa parhaiten sitä rahamäärää, joka on luottoriskin
enimmäismäärä siinä tapauksessa, että sopimusosapuolet eivät pysty täyttämään myyntisaamisiin liittyviä
velvoitteitaan.
Muiden saamisten ja siirtosaamisten käypä arvo on tasearvo.

Myyntisaamisten ikäjakauma ja kirjatut luottotappiot |  |  |  |
| Myyntisaamiset | Arvioitu | Kirjatut |
| ja sopimukseen | odotettavissa | odotettavissa |
2025 | perustuvat varat | oleva | olevat |
milj. euroa | yhteensä | luottotappio | luottotappiot | Kirjanpitoarvo
Sopimukseen perustuvat varat | 6,1 | -0,0 % | -0,0 | 6,1
Erääntymättömät | 86,6 | -0,1 % | -0,1 | 86,6
Erääntyneet |  |  |  |
Alle 30 päivää | 6,5 | -0,5 % | -0,0 | 6,4
31–90 päivää | 2,7 | -1,5 % | -0,0 | 2,6
91–180 päivää | 0,8 | -6,7 % | -0,1 | 0,7
Yli 180 päivää | 2,0 | -74,5 % | -1,5 | 0,5
Yhteensä | 104,7 |  | -1,7 | 103,0

Myyntisaamisiin liittyvistä luottoriskeistä kerrotaan tarkemmin luottoriskeistä kertovassa liitetiedossa 21.
Rahoitusriskit.
149

Myyntisaamisten ikäjakauma ja kirjatut luottotappiot |  |  |  |
|  | Arvioitu | Kirjatut |
|  | odotettavissa | odotettavissa |
2024 | Myyntisaamiset | oleva | olevat |
milj. euroa | yhteensä | luottotappio | luottotappiot | Kirjanpitoarvo
Sopimukseen perustuvat varat | 7,9 | -0,0 % | -0,0 | 7,9
Erääntymättömät | 97,4 | -0,1 % | -0,1 | 97,3
Erääntyneet |  |  |  |
Alle 30 päivää | 7,4 | -0,5 % | -0,0 | 7,4
31–90 päivää | 1,8 | -1,3 % | -0,0 | 1,8
91–180 päivää | 2,6 | -9,4 % | -0,2 | 2,3
Yli 180 päivää | 2,3 | -68,9 % | -1,6 | 0,7
Yhteensä | 119,5 |  | -1,9 | 117,5

Myyntisaamisiin liittyvistä luottoriskeistä kerrotaan tarkemmin luottoriskeistä kertovassa liitetiedossa 21.
Rahoitusriskit.
23. Rahavarat
Konsernin rahavarat 31.12.2025, yhteensä 75,2 (65,2) miljoonaa euroa, koostuvat pankkitileillä olevista varoista,
käteiskassoista, pankki- ja luottokorttisaamisista sekä matkalla olevista käteismaksusuorituksista.
Tasearvot vastaavat parhaiten sitä rahamäärää, joka on luottoriskin enimmäismäärä siinä tapauksessa, että
sopimusosapuolet eivät pysty täyttämään rahoitusvaroihin liittyviä velvoitteitaan. Rahavaroihin ei kuitenkaan liity
merkittäviä vastapuoliriskejä. Rahavarojen käypä arvo vastaa niiden tasearvoa.
24. Osakepääoma ja sijoitetun vapaan pääoman rahasto

| Ulkona |  |  |  | Sijoitetun |  |
| olevien |  |  |  | vapaan |  |
| osakkeiden | Omat | Osakkeet |  | oman |  |
| lukumäärä, | osakkeet, | yhteensä, | Osake- | pääoman | Omat |
milj. euroa | 1 000 kpl | 1 000 kpl | 1 000 kpl | pääoma | rahasto | osakkeet | Yhteensä
1.1.2024 | 126 556 | 480 | 127 037 | 0,1 | 492,8 | -15,7 | 477,2
Maksetut osakepalkkiot | 49 | -49 | - | - | - | 0,4 | 0,4
Omien osakkeiden mitätöinti | - | - | - | - | - | - | -
31.12.2024 | 126 605 | 432 | 127 037 | 0,1 | 492,8 | -15,2 | 477,6
1.1.2025 | 126 605 | 432 | 127 037 | 0,1 | 492,8 | -15,2 | 477,6
Maksetut osakepalkkiot | 50 | -50 | - | - | - | 0,5 | 0,5
Omien osakkeiden mitätöinti | - | - | - | - | - | - | -
31.12.2025 | 126 655 | 381 | 127 037 | 0,1 | 492,8 | -14,8 | 478,1

Osakkeet ja osakepääoma
Terveystalo Oyj:n osakkeiden lukumäärä 31.12.2025 oli 127 036 531, joista oli ulkona olevia osakkeita 126 655 143 ja
Konsernin hallussa olevia omia osakkeita 381 388.
Yhtiöllä on yksi osakelaji. Osakkeilla ei ole nimellisarvoa. Kaikki liikkeeseen lasketut osakkeet on maksettu
täysimääräisesti. Jokaisella osakkeella on yksi ääni yhtiökokouksessa ja yhtäläiset oikeudet osinkoon ja muuhun
varojenjakoon.
Terveystalo Oyj:n osake on listattu Nasdaq Helsinki Oy:ssä. Kaupankäyntitunnus on TTALO. Terveystalo Oyj:n
osakkeet kuuluvat Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään arvo-osuusjärjestelmään .
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto sisältää muut oman pääoman luonteiset sijoitukset ja osakkeiden
merkintähinnan siltä osin, kun sitä ei nimenomaisen päätöksen mukaan merkitä osakepääomaan. Voimassa
olevan osakeyhtiölain mukaan uusien osakkeiden merkintähinta kirjataan osakepääomaan, ellei sitä ole
osakeantipäätöksen perusteella kokonaan tai osittain kirjattu sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon.
150
Jakokelpoiset varat
Emoyhtiön jakokelpoiset varat ovat 582,1 miljoonaa euroa, josta tilikauden voitto on 83,9 miljoonaa euroa. Hallitus
ehdottaa varsinaiselle yhtiökokoukselle, että 31.12.2025 päättyneeltä tilikaudelta vahvistetun taseen perusteella
jaetaan osinkoa 0, 64 (0,48) euroa osakkeelta eli yhteensä noin 81, 1 (60,8) miljoonaa euroa. Osinko maksettaisiin
kahdessa erässä seuraavasti:
• Osingonmaksun ensimmäinen erä 0,32 euroa osakkeelta maksettaisiin osakkeenomistajille, jotka ovat
osingonmaksun ensimmäisen erän täsmäytyspäivänä 26.03.2026 rekisteröityinä Euroclear Finland Oy:n
pitämään Yhtiön osakasluetteloon. Hallitus ehdottaa, että osingon ensimmäinen erä maksettaisiin 08.04.2026.
• Osingonmaksun toinen erä 0,32 euroa osakkeelta maksettaisiin osakkeenomistajille, jotka ovat osingonmaksun
toisen erän täsmäytyspäivänä 08.10.2026 rekisteröityinä Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään Yhtiön
osakasluetteloon. Hallitus ehdottaa, että osingonmaksun toinen erä maksettaisiin 15.10.2026. Lisäksi hallitus
ehdottaa, että yhtiökokous valtuuttaisi hallituksen tarvittaessa päättämään uudesta täsmäytyspäivästä
ja maksupäivästä osingonmaksun toiselle erälle, mikäli Euroclear Finland Oy:n säännöt tai Suomen
arvo-osuusjärjestelmää koskevat säädökset muuttuvat tai muutoin sitä edellyttävät.
Hallituksen yhtiökokoukselle ehdottamaa varojenjakoa ei vähennetä jakokelpoisesta omasta pääomasta ennen
yhtiökokouksen päätöstä.
Yhtiön taloudellisessa asemassa ei tilikauden päättymisen jälkeen ole tapahtunut olennaisia muutoksia. Yhtiön
maksuvalmius on hyvä, eikä ehdotettu varojenjako hallituksen näkemyksen mukaan vaaranna yhtiön maksukykyä .
25. Rahoitusvelat

|  |  |  | Ei-rahavirtavaikutteiset muutokset |  |
|  |  | Liike- |  |  |
|  |  | toimintojen | Muut |  |
milj. euroa | 1.1.2025 | Rahavirta | yhdis täminen | muutokset | Muuntoerot | 31.12.2025
Rahalaitoslainat | 278,8 | 2,5 | - | 0,3 | - | 281,6
Joukkovelkakirjalainat | 99,3 | - | - | 0,2 | - | 99,5
Osamaksuvelat | 0,0 | -0,0 | - | - | - | -
Vuokrasopimusvelat | 191,8 | -48,8 | 0,1 | 56,7 | -0,3 | 199,7
Yhteensä | 569,9 | -46,3 | 0,1 | 57,2 | -0,3 | 580,8

|  |  |  | Ei-rahavirtavaikutteiset muutokset |  |
|  |  | Liike- |  |  |
|  |  | toimintojen | Muut |  |
milj. euroa | 1.1.2024 | Rahavirta | yhdis täminen | muutokset | Muuntoerot | 31.12.2025
Rahalaitoslainat | 313,8 | -35,3 | 0,1 | 0,1 | - | 278,8
Joukkovelkakirjalainat | 99,1 | - | - | 0,2 | - | 99,3
Osamaksuvelat | 3,8 | -3,8 | - | - | - | 0,0
Vuokrasopimusvelat | 219,1 | -53,6 | 1,2 | 25,0 | 0,0 | 191,8
Yhteensä | 635,7 | -92,6 | 1,3 | 25,4 | 0,0 | 569,9

Konsernin lainasopimuksissa on kovenanttiehto, jonka raja-arvon ylittyessä lainanantajat voivat vaatia lainojen
välitöntä takaisinmaksua. Kovenanttiehto liittyy käyttökatteen ja nettovelan suhteeseen. Konserni on tilikauden
aikana ja tilinpäätöspäivänä täyttänyt rahoitukseen liittyvän kovenanttiehdon.
151
26. Ostovelat ja muut velat

Ostovelkojen ja muiden velkojen kirjanpitoarvot |  |
milj. euroa | 2025 | 2024
Ostovelat | 47,1 | 55,6
Muut velat | 84,8 | 82,3
Sopimukseen perustuvat velat | 6,6 | 7,0
Johdannaisvelat | 0,4 | 0,3
Siirtovelat | 73,6 | 85,1
Yhteensä | 212,4 | 230,3

Erittely muista veloista |  |
milj. euroa | 2025 | 2024
Lääkärinpalkkiovelat | 45,6 | 50,1
Alv-velat | 27,0 | 23,0
Muut | 12,1 | 9,1
Yhteensä | 84,8 | 82,3

Erittely siirtoveloista |  |
milj. euroa | 2025 | 2024
Henkilöstöön liittyvät siirtyvät erät | 64,1 | 74,6
Korkovelat | 4,2 | 4,8
Muut | 5,3 | 5,6
Yhteensä | 73,6 | 85,1

27. Varaukset

Varausten tasearvot |  |
milj. euroa | 2025 | 2024
Pitkäaikaiset varaukset | 1,6 | 3,3
Lyhytaikaiset varaukset | 3,1 | 2,9
Yhteensä | 4,8 | 6,2

milj. euroa | 2025 | 2024
Tappiolliset sopimukset | 1,6 | 3,1
Muut varaukset | 3,2 | 3,1
Yhteensä | 4,8 | 6,2

Varausten muutokset vuoden 2025 aikana |  |  |
| Tappiolliset |  |
milj. euroa | sopimukset | Muut varaukset | Yhteensä
1.1.2025 | 3,1 | 3,1 | 6,2
Varausten lisäykset | 0,0 | 0,8 | 0,8
Käytetyt varaukset | -1,5 | -0,5 | -2,0
Siirrot myytävänä oleviin omaisuuseriin liittyviin velkoihin | - | -0,2 | -0,2
31.12.2025 | 1,6 | 3,2 | 4,8

Varausten muutokset vuoden 2024 aikana |  |  |
| Tappiolliset |  |
milj. euroa | sopimukset | Muut varaukset | Yhteensä
1.1.2024 | 4,1 | 2,0 | 6,1
Varausten lisäykset | 0,0 | 2,7 | 2,7
Käytetyt varaukset | -1,1 | -1,6 | -2,7
31.12.2024 | 3,1 | 3,1 | 6,2

152
28. Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt
Konsernilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä Ruotsissa Feelgood-alakonsernissa. Nämä muodostuvat PSA- ja PA-KL-
järjestelyistä, jotka ovat suljettuja ja joiden osalta kaikki osallistujat ovat joko eläköityneet tai poistuneet Konsernin
palveluksesta. Konsernin etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin ei liity varoja. Etuuspohjaisissa järjestelyissä on määritelty
maksettava eläke, mahdolliset työkyvyttömyyskorvaukset ja työsuhteen irtisanomisen yhteydessä suoritettavat
etuudet. Eläke-edut määräytyvät näissä järjestelyissä yleensä perustuen työvuosien määrään ja loppupalkkaan.
Etuuspohjaisten velvoitteiden duraation painotettu keskiarvo tilinpäätöshetkellä oli seitsemän vuotta.
Yhteenveto etuuspohjaisten eläkejärjestelyjen vaikutuksista tilinpäätöksessä

milj. euroa | 2025 | 2024
Eläkevelvoitteiden nykyarvo | 1,2 | 1,3
Kulut etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä | -0,0 | 0,0
Etuuspohjaisten eläkevelvoitteiden uudelleen määrittäminen | -0,0 | 0,1

Eläkevelvoitteen täsmäytyslaskelma

milj. euroa | 2025 | 2024
1.1. | 1,3 | 1,3
Korkokulu (+) / -tuotto (-) | 0,0 | 0,1
Maksetut etuudet | -0,1 | -0,1
Velvoitteen uudelleen määrittäminen |  |
Vakuutusmatemaattiset voitot (-) ja tappiot (+) johtuen muutoksista taloudellisissa |  |
oletuksissa | -0,0 | 0,1
Muuntoerot | 0,1 | -0,0
31.12. | 1,2 | 1,3

Käytetyt vakuutusmatemaattiset oletukset

% | 2025 | 2024
Diskonttokorko | 3,40 | 2,70
Inflaatio | 1,70 | 1,80

Diskonttokorko on määritelty perustuen ruotsalaisten asuntovakuudellisten joukkovelkakirjalainojen tuottoon,
joiden maturiteetti vastaa Konsernin eläkevelvoitteita.
Herkkyysanalyysi keskeisten vakuutusmatemaattisten oletusten vaikutuksesta etuuspohjaiseen
eläkevelvoitteeseen

milj. euroa | 2025 | 2024
0,5 prosenttiyksikön lisäys käytetyssä muuttujassa |  |
Diskonttokorko | -0,1 | -0,0
Inflaatio | 0,1 | 0,0
0,5 prosenttiyksikön vähennys käytetyssä muuttujassa |  |
Diskonttokorko | 0,2 | 0,0
Inflaatio | -0,2 | -0,0

Ulkopuolinen aktuaari on suorittanut herkkyysanalyysin yhdelle muuttujalle kerrallaan olettaen, että muut
muuttujat pysyvät ennallaan ja olettamalla muuttujalle taulukon mukaisen muutoksen riippumatta tämän
todellisesta muutoksesta. Näin ollen herkkyysanalyysin tarkoituksena ei ole määrittää odotettavissa olevia
muutoksia eläkevelvoitteen määrässä vaan havainnollistaa velvoitteen herkkyyttä näille riskitekijöille.
153
29. Vakuudet, ehdolliset velat ja vastuusitoumukset

milj. euroa | 31.12.2025 | 31.12.2024
Vakuudeksi annetut yrityskiinnitykset | 0,7 | 0,7
Vakuudeksi annetut kiinteistökiinnitykset | - | 0,2
Yhteensä | 0,7 | 0,9
Muut omasta puolesta annetut vakuudet |  |
Talletukset | 0,1 | 0,2
Muut takaukset | 0,4 | 0,1
Yhteensä | 0,5 | 0,3

Osana normaalia toimipaikka- ja sairaalaverkoston kehittämistä ja ylläpitoa Konserni tekee jatkuvasti operatiiviseen
toimintaan liittyviä vuokrasopimuksia. Vuokrasopimusten vuokra-ajan pituus vaihtelee yhdestä vuodesta 20
vuoteen. Vuokrasopimusten hallinnan luovutus saattaa tapahtua tulevaisuudessa, jolloin vuokravelka kirjataan
hallinnan luovutuksen hetkellä.
Terveystalo on allekirjoittanut 23.12.2025 sopimuksen Hammas Hohde Oy ja Loisto Laboratoriot Oy -yhtiöistä
koostuvan Hohde Groupin ostamisesta. Järjestelyn arvioidaan toteutuvan vuoden 2026 aikana. Kohteen velaton
kauppahinta on noin 88 miljoonaa euroa.
30. Lähipiiritapahtumat
Konsernin lähipiiri
Konsernin lähipiiriin kuuluvat emoyritys sekä Konserniin kuuluvat tytär- ja osakkuusyhtiöt. Lähipiiriin luetaan
myös hallituksen ja johtoryhmän jäsenet, mukaan lukien toimitusjohtaja, sekä heidän läheiset perheenjäsenensä ja
yhteisöt, joissa heillä on määräysvalta tai yhteinen määräysvalta.
Konsernin emo- ja tytäryhtiösuhteet on esitetty liitetiedossa 31 Konserniyritykset.
Lähipiiritapahtumat

2025 | Myynnit | Ostot | Saamiset | Velat
Osakkuusyhtiöt | 0,4 | 4,4 | 0,0 | 0,4
Yhteisyritykset | 0,2 | 0,4 | 0,2 | 0,1
Yhteensä | 0,6 | 4,8 | 0,2 | 0,5

2024 | Myynnit | Ostot | Saamiset | Velat
Osakkuusyhtiöt | 0,5 | 6,1 | 0,2 | 0,4
Yhteensä | 0,5 | 6,1 | 0,2 | 0,4

Ylimmän johdon palkitseminen

Toimitusjohtajan palkat ja palkkiot, tuhatta euroa | 2025 | 2024
Kiinteä palkka | 472,0 | 438,2
Muut edut | 12,0 | 13,8
Lyhyen aikavälin kannustinpalkkiot | 413,3 | 577,7
Pitkän aikavälin kannustimet (osakepalkkiot) | 327,5 | 336,2
Lakisääteinen eläke | 147,4 | 169,1
Yhteensä | 1 372,2 | 1 535,0

Toimitusjohtajan palkka on esitetty suoriteperusteisesti.
154

Johtoryhmän jäsenten palkat ja palkkiot (ilman toimitusjohtajaa), tuhatta euroa | 2025 | 2024
Kiinteä palkka | 1 582,7 | 1 568,1
Muut edut | 53,2 | 40,6
Lyhyen aikavälin kannustinpalkkiot | 435,0 | 700,5
Pitkän aikavälin kannustimet (osakepalkkiot) | 363,5 | 308,3
Työsuhteen päättämisen yhteydessä suoritetut etuudet | 44,0 | 36,0
Lakisääteinen eläke | 344,8 | 384,4
Yhteensä | 2 823,2 | 3 037,9

Johtoryhmän jäsenten palkat ja palkkiot on esitetty suoriteperusteisesti.

|  | 2025 |  |  |  | 2024 |  |
| Rahana | Osakkeina |  |  | Rahana | Osakkeina |  |
Hallituksen jäsenten | maksettu | maksettu |  |  | maksettu | maksettu |  |
palkkiot, tuhatta | vuosi- | vuosi- | Kokous- | Muut | vuosi- | vuosi- | Kokous- | Muut
euroa | palkkio | palkkio | palkkiot | etuudet* | palkkio | palkkio | palkkiot | etuudet*
Kauniskangas |  |  |  |  |  |  |  |
Kari (hallituksen |  |  |  |  |  |  |  |
puheenjohtaja) | 55,1 | 36,7 | 18,9 | 0,6 | 54,0 | 36,0 | 15,8 | 0,5
Pullola Kristian | 32,4 | 21,6 | 13,0 | 0,3 | 31,8 | 21,2 | 10,7 | 0,3
Rosenberg Matts | 32,4 | 21,6 | 13,0 | 0,3 | 31,8 | 21,2 | 10,7 | 0,3
Lemne Carola | 25,9 | 17,2 | 15,3 | 0,3 | 25,4 | 16,9 | 14,5 | 0,3
Lehtoranta Ari | 25,9 | 17,2 | 13,0 | 0,3 | 25,4 | 16,9 | 10,1 | 0,3
Hasselberg Sofia | 25,9 | 17,2 | 20,3 | 0,3 | 25,4 | 16,9 | 17,2 | 0,3
Sarajärvi Teija | 25,9 | 17,2 | 13,0 | 0,3 | 25,4 | 16,9 | 8,1 | 0,3
Hallituksen jäsenenä 26.03.2024 saakka |  |  |  |  |  |  |  |
Viippola Katri | - | - | - | - | - | - | 2,0 | -
Yhteensä | 223,3 | 148,9 | 106,4 | 2,2 | 219,2 | 146,0 | 89,0 | 2,2

* Muut etuudet sisältävät osakepalkkion varainsiirtoveron osuuden .
Bonusjärjestelmä
Yhtiöllä on käytössään bonusjärjestelmä, jonka sisällöstä päättää yhtiön hallitus palkitsemisvaliokunnan
suosituksen perusteella. Toimitusjohtaja ja johtoryhmän jäsenet voivat myös osallistua bonusjärjestelmään
yhtiön bonuskäytännön mukaisesti. Vuosibonusten maksun edellytyksenä on, että yhtiölle asetetut keskeiset
tulostavoitteet saavutetaan. Toimitusjohtajan ja johtoryhmän keskeiset tulostavoitteet perustuvat yhtiön oikaistuun
liikevoittoon/-tappioon ennen aineettomien hyödykkeiden poistoja (EBITA) sekä henkilökohtaisiin tulos- ja
suoritustavoitteisiin. Henkilökohtaisten tulos- ja suoritustavoitteiden asettamisesta vastaa bonusjärjestelmään
osallistuvan henkilön esihenkilö.
Terveystalo Oyj:n hallitus on päättänyt osakepohjaisista kannustinjärjestelmistä Konsernin avainhenkilöille.
Kannustinjärjestelmistä kerrotaan tarkemmin liitetiedossa 19 Osakeperusteiset maksut.

Johdon omistukset |  |
Nimi | Asema | 31.12.2025
Kari Kauniskangas | Hallituksen puheenjohtaja | 29 285
Matts Rosenberg | Hallituksen jäsen | 18 902
Carola Lemne | Hallituksen jäsen | 11 640
Kristian Pullola | Hallituksen jäsen | 12 611
Ari Lehtoranta | Hallituksen jäsen | 10 018
Sofia Hasselberg | Hallituksen jäsen | 6 013
Teija Sarajärvi | Hallituksen jäsen | 3 514
Ville Iho | Toimitusjohtaja | 33 183
Juuso Pajunen | Talousjohtaja | 24 269
Petteri Lankinen | Johtava ylilääkäri | -
Laura Karotie | Johtaja, Yritysterveys | -
Henri Mäenalanen | Liiketoimintajohtaja, Portfolioliiketoiminnot | 4 444
Stefan Kullgren | Ruotsin liiketoiminta-alueen johtaja | 10 000
Ilari Richard | Digitaalisten palveluiden johtaja | 6 337
Minttu Sinisalo | Henkilöstöjohtaja | 5 627
Petra Gräsbeck | Viestintä- ja yhteiskuntasuhdejohtaja | 175

155
31. Konserniyritykset
Konsernin emoyritys on Terveystalo Oyj, jonka kotimaa on Suomi.

Tytäryhtiöt 31.12.2025 |  |  |
Yhtiön nimi | Kotimaa | Konsernin omistus | Konsernin äänivalta
Cityläkarna Mariehamn AB | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Clarahälsan AB | Ruotsi | 100,0 % | 100,0 %
EAM TTALO Holding Oy* | Suomi | 0,0 % | 0,0 %
Feelgood Företagshälsa Dalarna AB | Ruotsi | 100,0 % | 100,0 %
Feelgood Företagshälsovård AB | Ruotsi | 100,0 % | 100,0 %
Feelgood Hälsoforum AB | Ruotsi | 100,0 % | 100,0 %
Feelgood Sjukvård AB | Ruotsi | 100,0 % | 100,0 %
Feelgood Svenska AB | Ruotsi | 100,0 % | 100,0 %
Idavallen AB | Ruotsi | 100,0 % | 100,0 %
Länshälsan Skåne AB | Ruotsi | 100,0 % | 100,0 %
Medimar Scandinavia AB | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Nämndemansgården i Sverige AB | Ruotsi | 100,0 % | 100,0 %
Rela-hierojat Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Sauma Lastensuojelupalvelut Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Silmäsairaala Pilke Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Suomen Hierojakoulut Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Suomen Terveystalo Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Terveystalo Estonia OÜ | Viro | 100,0 % | 100,0 %
Terveystalo Healthcare Holding Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Terveystalo Healthcare Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Terveystalo Julkiset palvelut Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %

Yhtiön nimi | Kotimaa | Konsernin omistus | Konsernin äänivalta
Terveystalo Kuntaturva Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Terveystalo Tactus Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
TT Ålands Tandläkarna AB | Suomi | 100,0 % | 100,0 %
Turun Silmälaser Oy | Suomi | 100,0 % | 100,0 %

* EAM TTALO Holding Oy:n juridinen omistus ja äänivalta on Evli Asset Managementilla, mutta sopimuksen perusteella Terveystalo
tosiasiallisesti käyttää määräysvaltaa järjestelyssä ja toimii päämiehenä, kun taas EAM toimii agentin roolissa holdingyhtiön kautta.
Tämän sopimuksellisista piirteistä syntyvän määräysvallan perusteella holdingyhtiö yhdistellään IFRS-konsernitilinpäätökseen
strukturoituna yhteisönä.
Konsernirakenteen muutokset
Tilikausi 2025
Seuraavat fuusiot toteutettiin tilikauden 2025 aikana:
• 1.2.2025 Feelgood Alna Sverige AB fuusioitui Feelgood Företagshälsovård AB:een.
• 1.4.2025 Feelgood Länshälsan AB fuusioitui Feelgood Företagshälsovård AB:een.
• 31.10.2025 Veikkolan hammaslääkäriasema Oy fuusioitui Suomen Terveystalo Oy:öön.
• 30.11.2025 Recuror Oy fuusioitui Suomen Terveystalo Oy:öön.
Tilikausi 2024
Seuraavat fuusiot toteutettiin tilikauden 2024 aikana:
• 31.12.2024 Kajaanin Radiologikeskus Oy fuusioitui Suomen Radiologikeskus Oy:öön.
• 31.12.2024 Suomen Radiologikeskus Oy fuusioitui SRK Group Oy:öön.
• 31.12.2024 IRad Oy fuusioitui SRK Group Oy:öön.
• 31.12.2024 SRK Group Oy fuusioitui Terveystalo Julkiset Palvelut Oy:öön.
156
32. Myytävänä olevat omaisuuserät
Terveystalo allekirjoitti 19.12.2025 sopimuksen lastensuojeluliiketoiminnan (Sauma Lastensuojelupalvelut Oy)
myymisestä Validia Oy:lle. Tilinpäätöshetkellä 31.12.2025 lastensuojeluliiketoiminnan myynti on täyttänyt
IFRS 5:n luokittelukriteerit, mistä johtuen Terveystalo luokittelee lastensuojeluliiketoiminnan varat ja velat
myytävänä oleviksi omaisuuseriksi. Samassa yhteydessä kyseisen liiketoiminnan nettovarat on arvostettu
vastaamaan myynnistä aiheutuvilla menoilla vähennettyä käypää arvoa. Uudelleenarvostuksen seurauksena
kirjattiin 4,1 miljoonan euron arvonalentuminen lastensuojeluliiketoimintaan kohdistettuun liikearvoon.
Lastensuojeluliiketoiminta on raportoitu osana Portfolioliiketoiminnot-segmenttiä, johon myytävänä olevat
omaisuuserät sekä velat kuuluivat.
Lastensuojeluliiketoiminnan varat ja velat on luokiteltu myytävänä oleviksi ja esitetty erillään konsernitaseessa.
Näiden kirjanpitoarvot ovat seuraavat: liikearvo 4,9 miljoonaa euroa, pitkäaikaiset varat 3,7 miljoonaa
euroa, lyhytaikaiset varat 1,5 miljoonaa euroa, pitkäaikaiset velat 2,4 miljoonaa euroa ja lyhytaikaiset velat
2,1 miljoonaa euroa.
Kaupan toteutumisen edellytyksenä oli Kilpailu- ja kuluttajaviraston hyväksyntä, joka saatiin tammikuussa 2026.
Kauppa on toteutunut raportointikauden jälkeen.
33. Tilikauden päättymisen jälkeiset tapahtumat
Terveystalo Oyj:n hallitus on päättänyt avainhenkilöiden pitkän aikavälin osakepalkkio-
ohjelman uudesta ansaintajaksosta 2026–2028
Terveystalo Oyj:n hallitus on päättänyt osakepalkkio-ohjelman uusista ansaintajaksoista vuosille 2026–2028.
Ohjelman tarkoituksena on yhdistää omistajien ja avainhenkilöiden tavoitteet yhtiön arvon kasvattamiseksi pitkällä
aikavälillä, sitouttaa avainhenkilöt toteuttamaan Terveystalon strategiaa ja tarjota heille kilpailukykyinen, yhtiön
osakkeiden ansaintaan perustuva kannustinohjelma.
Pitkän aikavälin osakepalkkio-ohjelma perustuu rullaavaan 3 vuoden ansaintajaksorakenteeseen, jossa uusi
ansaintajakso alkaa joka vuosi hallituksen niin päättäessä. Hallitus päättää vuosittain osallistujat, mittarit,
mittareiden tavoitetasot ja ansaintamahdollisuudet. Ohjelman perustamisesta ja sen keskeisistä ehdoista kerrottiin
3.12.2020 julkaistussa pörssitiedotteessa .
Suoriteperusteisen osakepalkkio-ohjelman (PSP) ansaintajakso 2026–2028
Suoriteperusteisen osakepalkkio-ohjelman (PSP) ansaintajaksolla 2026–2028 osallistujia palkitaan onnistuneesta
omistaja-arvon luonnista. Suoritusmittarit, joiden pohjalta osakepalkkioita mahdollisesti maksetaan noin 90
prosentille osallistujista, ovat yhtiön osakkeen kokonaistuoton (Total Shareholder Return) absoluuttinen ja
suhteellinen (OMX HKI benchmark CAP GI -indeksiin verrattuna) kehitys. Noin 10 prosentille osallistujista
arvonluonnin mittari on heidän johtamansa liiketoiminta-alueen EBITA (oikaistu liikevoitto ennen aineettomien
hyödykkeiden poistoja ja arvonalentumisia).
Terveystalon hallitus vahvistaa ansaittujen palkkioiden yhteismäärän ansaintajakson päättymisen jälkeen.
2026–2028 ansaintajakson pohjalta mahdollisesti suoritettavat osakepalkkiot maksetaan Terveystalo Oyj:n
osakkeina ansaintajakson päätyttyä edellyttäen, että hallituksen ohjelmalle asettamat suoritustavoitteet
saavutetaan. Ohjelman perusteella maksettavien osakkeiden kokonaismäärä on enintään 740 000 osaketta.
Palkkiosta vähennetään palkkionsaajalle aiheutuvat verot ja veronluonteiset maksut, minkä jälkeen jäljelle jäävä
nettomäärä suoritetaan osallistujille osakkeina.
Ohjelmaan on oikeutettu osallistumaan korkeintaan noin 90 hallituksen valitsemaa henkilöä, Terveystalon
johtoryhmän jäsenet mukaan lukien.
Terveystalo soveltaa johtoryhmän jäseniin osakeomistusvaatimusta. Johtoryhmän kunkin jäsenen edellytetään
säilyttävän vähintään 50 prosenttia pitkän aikavälin kannustinohjelman perusteella nettona saamistaan osakkeista,
kunnes hänen osakeomistuksensa Terveystalosta vastaa vähintään hänen vuosittaista bruttoperuspalkkaansa.
Ehdollisen osakepalkkio-ohjelman (RSP) ansaintajakso 2026–2028
Ehdollisen osakepalkkiojärjestelmän tarkoituksena on toimia täydentävänä rakenteena erikseen valituille
Terveystalon avainhenkilöille erityistilanteissa.
Osakepalkkiot maksetaan Terveystalo Oyj:n osakkeina ansaintajakson päätyttyä edellyttäen, että kunkin
osallistujan työsuhde Terveystaloon jatkuu edelleen. Ohjelman perusteella maksettavien osakkeiden
kokonaismäärä on enintään 74 000 osaketta.
Hilppa Rautpalo nimitetty Terveystalon henkilöstöjohtajaksi sekä konsernin
johtoryhmän jäseneksi
Hilppa Rautpalo, OTK, varatuomari, s. 1974, on nimitetty Terveystalon henkilöstöjohtajaksi (SVP, Human Resources)
ja konsernin johtoryhmän jäseneksi. Hän aloittaa tehtävässä viimeistään 14.8.2026. Hilppa Rautpalo raportoi
tehtävässään toimitusjohtaja Ville Iholle.
157
Emoyhtiön tuloslaskelma
euroa Liite 1.1.–31.12.2025 1.1.–31.12.2024
Liikevaihto 1.1 2 914 289 8 062 045
Liiketoiminnan muut tuotot 1 484 -
Materiaalit ja palvelut - -360
Henkilöstökulut
Palkat ja palkkiot -2 503 989 -2 406 187
Henkilösivukulut
Eläkekulut -294 568 -287 420
Muut henkilösivukulut -59 980 -17 263
Poistot ja arvonalentumiset 1.2 -18 036 -22 617
Liiketoiminnan muut kulut 1.4 -6 423 131 -9 476 615
Liiketappio -6 383 931 -4 148 418
Rahoitustuotot ja -kulut 1.5
Muut korko- ja rahoitustuotot
Saman konsernin yrityksiltä 5 911 183 5 453 177
Muilta 2 278 1 715
Muut korko- ja rahoituskulut
Saman konsernin yrityksille -3 010 624 -2 389 839
Muille -5 929 412 -5 579 405
Tappio ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja -9 410 506 -6 662 769
Tilinpäätössiirrot 1.6
Poistoeron muutos 10 114 1 824
Konserniavustukset 114 500 000 83 000 000
Tuloverot -21 150 069 -15 293 500
Tilikauden voitto 83 949 539 61 046 181
Emoyhtiön tase
euroa Liite 31.12.2025 31.12.2024
VASTAAVAA
Pysyvät vastaavat
Aineelliset hyödykkeet 2.1
Koneet ja kalusto 22 181 64 270
Sijoitukset
Tytäryhtiöosakkeet 2.2 516 818 244 516 818 244
Lainasaamiset saman konsernin yrityksiltä 2.3 111 000 540 105 375 000
Pysyvät vastaavat yhteensä 627 840 964 622 257 514
Vaihtuvat vastaavat
Saamiset saman konsernin yrityksiltä 2.3 128 327 599 94 081 527
Siirtosaamiset 2.4 616 807 623 426
Rahat ja pankkisaamiset 212 774 -
Vaihtuvat vastaavat yhteensä 129 157 181 90 731 399
VASTAAVAA YHTEENSÄ 756 998 145 716 962 467
VASTAT TAVA A
Oma pääoma 2.5
Osakepääoma 80 000 80 000
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 493 503 962 493 503 962
Edellisten tilikausien voitto 4 625 073 4 373 361
Tilikauden voitto 83 949 539 61 046 181
Oma pääoma yhteensä 582 158 574 559 003 504
Tilinpäätössiirtojen kertymä
Poistoero 13 958 24 072
Tilinpäätössiirtojen kertymä yhteensä 13 958 24 072
Vieras pääoma 2.6
Pitkäaikainen vieras pääoma
Joukkovelkakirjalainat 100 000 000 100 000 000
Lyhytaikainen vieras pääoma
Ostovelat 521 174 1 718 174
Velat saman konsernin yrityksille 55 634 953 45 978 136
Muut velat 2 362 159 148 460
Siirtovelat 16 307 328 10 090 121
Vieras pääoma yhteensä 174 825 613 157 934 891
VASTATTAVAA YHTEENSÄ 756 998 145 716 962 467
Emoyhtiön tilinpäätös, FAS
158
Emoyhtiön rahoituslaskelma
euroa 1.1.–31.12.2025 1.1.–31.12.2024
Liiketoiminnan rahavirta
Tilikauden voitto ennen veroja 105 099 608 76 339 055
Oikaisut
Suunnitelman mukaiset poistot 18 036 22 617
Muut tuotot ja kulut, joihin ei liity maksua -111 846 312 -79 860 935
Rahoitustuotot ja -kulut 3 026 575 2 514 351
Käyttöpääoman muutokset
Myynti- ja muiden saamisten muutos -8 654 569 7 036 904
Osto- ja muiden velkojen muutos 1 361 990 -2 652 245
Verot -15 289 860 -13 178 727
Liiketoiminnan rahavirta -26 284 532 -9 778 979
euroa 1.1.–31.12.2025 1.1.–31.12.2024
Investointien rahavirta
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myynti 25 538 -
Investointien rahavirta 25 538 -
Rahoituksen rahavirta
Konsernipankkitilin muutos 9 659 912 -10 468 331
Saadut konserniavustukset 83 000 000 63 777 000
Maksetut osingot -60 794 469 -37 981 448
Maksetut korot ja muut rahoituskulut -5 393 675 -5 548 242
Rahoituksen rahavirta 26 471 769 9 778 979
Rahavarojen muutos 212 774 -
Rahavarat tilikauden alussa - -
Rahavarat tilikauden lopussa 212 774 -
159
Emoyhtiön tilinpäätöksen laadintaperiaatteet
Terveystalo Oyj:n tilinpäätös on laadittu Suomen kirjanpitolain säännösten ja muiden Suomessa voimassa olevien
tilinpäätöksen laadintaa koskevien säännösten ja määräysten mukaisesti.
Arvostusperiaatteet ja jaksotusmenetelmät
Tytäryhtiöosakkeet
Tytäryhtiöosakkeiden tasearvo muodostuu välittömästä hankintamenosta vähennettynä arvonalennuksilla. Jos
pysyviin vastaaviin kuuluvan hyödykkeen tai sijoituksen kerryttämän tulevan kassavirran oletetaan olevan pysyvästi
pienempi kuin kirjanpitoarvo, erotus on kirjattava arvonalennuksena kuluksi. Jos arvonalennuksen perusteet eivät
enää ole perusteltavissa tilinpäätöshetkellä, arvonalennus on peruutettava.
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja poistot
Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden tasearvo muodostuu välittömästä hankintamenosta vähennettynä
kertyneillä suunnitelman mukaisilla poistoilla ja mahdollisilla arvonalennuksilla. Kuluvista aineellisista hyödykkeistä
tehdään suunnitelman mukaiset poistot, jotka perustuvat hyödykkeiden odotettavissa olevaan taloudelliseen
pitoaikaan.
Poistot perustuvat seuraaviin taloudellisiin vaikutusaikoihin:
Koneet ja kalusto: 5 vuotta.
Tuloslaskelman liitetiedot
1.1 Liikevaihto
euroa 2025 2024
Suomi 2 879 023 8 029 850
Ruotsi 35 266 32 195
Yhteensä 2 914 289 8 062 045
1.2 Poistot ja arvonalentumiset
euroa 2025 2024
Poistot aineellisista hyödykkeistä -18 036 -22 617
Yhteensä -18 036 -22 617
1.3 Henkilöstö
2025 2024
Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana 7 4
1.4 Liiketoiminnan muut kulut
euroa 2025 2024
Hankitut ulkopuoliset palvelut -3 221 609 -8 562 278
Tieto- ja viestintäteknologiakulut -87 810 -35 340
Vapaaehtoiset henkilöstökulut -147 449 -56 370
Vuokrat -22 531 -12 817
Matkakulut -55 174 -46 102
Markkinointi ja viestintä -214 698 -193 652
Muut kulut -2 673 860 -570 056
Yhteensä -6 423 131 -9 476 615
160
Tilintarkastajan palkkiot
euroa 2025 2024
Tilintarkastus ja tilintarkastajan lausunnot
Tilintarkastus, KPMG -102 650 -108 900
Tilintarkastajan lausunnot, KPMG* -64 800 -89 000
Yhteensä -167 450 -197 900
Muut kuin tilintarkastuspalvelut
Muut palvelut, KPMG - -14 000
Yhteensä - -14 000
Tilintarkastajan palkkiot yhteensä -167 450 -211 900
*Sisältäen lakisääteisen kestävyysraportin varmennuksen
1.5 Rahoitustuotot ja -kulut
euroa 2025 2024
Muut korko- ja rahoitustuotot
Saman konsernin yrityksiltä 5 911 183 5 453 177
Muilta 2 278 1 715
Yhteensä 5 913 461 5 454 892
Muut korko- ja rahoituskulut
Saman konsernin yrityksille -3 010 624 -2 389 839
Muille -5 929 412 -5 579 405
Yhteensä -8 940 036 -7 969 244
1.6 Tilinpäätössiirrot
euroa 2025 2024
Poistoeron muutos 10 114 1 824
Saadut konserniavustukset 114 500 000 83 000 000
Tilinpäätössiirrot yhteensä 114 510 114 83 001 824
Taseen liitetiedot
2.1 Aineelliset hyödykkeet
Koneet ja kalusto
euroa 2025 2024
Hankintameno 1.1. 151 975 151 975
Vähennykset -24 054 -
Hankintameno 31.12. 127 921 151 975
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. -87 704 -65 087
Poistot -18 036 -22 617
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. -105 740 -87 704
Kirjanpitoarvo 1.1. 64 270 86 887
Kirjanpitoarvo 31.12. 22 181 64 270
2.2 Sijoitukset
Osuudet saman konsernin yrityksissä
euroa 2025 2024
Hankintameno 1.1. 516 818 244 516 818 244
Hankintameno 31.12. 516 818 244 516 818 244
Kirjanpitoarvo 1.1. 516 818 244 516 818 244
Kirjanpitoarvo 31.12. 516 818 244 516 818 244
Emoyhtiön omistusosuudet
Konserniyritykset 2025 2024
Terveystalo Healthcare Holding Oy 100 % 100 %
161
2.3 Saamiset saman konsernin yrityksiltä
Pitkäaikaiset saamiset saman konsernin yrityksiltä
euroa 2025 2024
Lainasaamiset 111 000 540 105 375 000
Pitkäaikaiset saamiset 3 512 202 3 973 554
Yhteensä 114 512 742 109 348 554
Lyhytaikaiset saamiset saman konsernin yrityksiltä
euroa 2025 2024
Myyntisaamiset 726 825 634 331
Konserniavustussaamiset 114 500 000 83 000 000
Siirtosaamiset 9 588 572 6 473 642
Yhteensä 124 815 397 90 107 973
2.4 Siirtosaamiset
euroa 2025 2024
ALV-saaminen - 153 539
Muut siirtosaamiset 616 807 469 886
Yhteensä 616 807 623 426
2.5 Oman pääoman muutokset
Sidottu oma pääoma
OSAKEPÄÄOMA
euroa 2025 2024
Tilikauden alussa 80 000 80 000
Tilikauden lopussa 80 000 80 000
Sidottu oma pääoma yhteensä 80 000 80 000
Vapaa oma pääoma
SIJOITETUN VAPAAN OMAN PÄÄOMAN RAHASTO
euroa 2025 2024
Tilikauden alussa 493 503 962 493 503 962
Tilikauden lopussa 493 503 962 493 503 962
Kertyneet voittovarat
euroa 2025 2024
Kertyneet voittovarat tilikauden alussa 65 419 542 42 354 808
Maksetut osingot -60 794 469 -37 981 448
Kertyneet voittovarat tilikauden lopussa 4 625 073 4 373 361
Tilikauden tulos 83 949 539 61 046 181
Vapaa oma pääoma yhteensä 582 078 574 558 923 504
Oma pääoma yhteensä 582 158 574 559 003 504
162
Laskelma jakokelpoisesta vapaasta omasta pääomasta
euroa 2025 2024
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 493 503 962 493 503 962
Kertyneet voittovarat 4 625 073 4 373 361
Tilikauden tulos 83 949 539 61 046 181
Yhteensä 582 078 574 558 923 504
Osakkeet ja osakepääoma
Terveystalo Oyj:n osakkeiden lukumäärä 31.12.2025 oli 127 036 531. Osakkeista 381 388 kappaletta on Terveystalo
Oyj:n määräysvallassa olevan EAM TTALO Holding Oy:n hallussa.
Yhtiöllä on yksi osakelaji. Osakkeilla ei ole nimellisarvoa. Kaikki liikkeeseen lasketut osakkeet on maksettu
täysimääräisesti. Jokaisella osakkeella on yksi ääni yhtiökokouksessa ja yhtäläiset oikeudet osinkoon ja muuhun
varojenjakoon.
Terveystalo Oyj:n osake on listattu Nasdaq Helsinki Oy:ssä. Kaupankäyntitunnus on TTALO. Terveystalo Oyj:n
osakkeet kuuluvat Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään arvo-osuusjärjestelmään.
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto sisältää muut oman pääoman luonteiset sijoitukset ja osakkeiden
merkintähinnan siltä osin, kun sitä ei nimenomaisen päätöksen mukaan merkitä osakepääomaan. Voimassa
olevan osakeyhtiölain mukaan uusien osakkeiden merkintähinta kirjataan osakepääomaan, ellei sitä ole
osakeantipäätöksen perusteella kokonaan tai osittain kirjattu sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon.
2.6 Vieras pääoma
2.6.1 Pitkäaikainen vieras pääoma
euroa 2025 2024
Joukkovelkakirjalainat 100 000 000 100 000 000
Yhteensä 100 000 000 100 000 000
Terveystalo Oyj on laskenut liikkeeseen vastuullisuustavoitteisiin sidotun vakuudettoman 100 miljoonan euron
joukkovelkakirjalainan. Joukkovelkakirjalaina erääntyy 1.6.2028, ja sille maksetaan lähtökohtaisesti kiinteää 5,375
prosentin vuotuista korkoa. Joukkovelkakirjalaina on kaupankäynnin kohteena Nasdaq Helsinki Oy:n pörssilistalla.
2.6.2 Lyhytaikainen vieras pääoma
euroa 2025 2024
Ostovelat 521 174 1 718 174
Velat saman konsernin yrityksille 55 634 953 45 978 136
Muut velat 2 362 159 148 460
Siirtovelat 16 307 328 10 090 121
Yhteensä 74 825 613 57 934 891
2.6.3 Velat saman konsernin yrityksille
euroa 2025 2024
Ostovelat 3 056 6 151
Konsernipankkitilivelat 55 631 897 45 971 985
Yhteensä 55 634 953 45 978 136
2.6.4 Siirtovelat
euroa 2025 2024
Henkilöstöön liittyvät siirtyvät erät 892 179 1 135 237
Korkovelat 3 151 370 3 142 760
Tuloverovelka 11 022 069 5 161 860
Muut 1 241 709 650 265
Yhteensä 16 307 328 10 090 121
163
Muut liitetiedot
3. Vakuudet ja vastuusitoumukset
euroa 2025 2024
Omavelkainen takaus* 250 283 616 253 521 166
Muut takaukset - 22 607
* Terveystalo Oyj:n antama omavelkainen takaus tytäryhtiöiden rahoituslaitoslainoille.
Hallituksen ja toimitusjohtajan lausumat
Vahvistamme että:
• EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti laadittu
konsernitilinpäätös ja emoyhtiön Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten
mukaisesti laadittu tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan sekä yrityksen että sen konsernitilinpäätökseen
sisältyvien yritysten kokonaisuuden varoista, vastuista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta
• toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus yrityksen ja konsernitilinpäätökseen sisältyvien
yritysten kokonaisuuden liiketoiminnan kehittymisestä ja tuloksesta sekä kuvaus merkittävimmistä riskeistä ja
epävarmuustekijöistä ja muusta yrityksen tilasta; ja
• toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysraportti on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja
kestävyysraportointistandardeja sekä taksonomia-asetuksen 8 artiklaa.
164
Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen allekirjoitukset
Helsingissä 26. päivänä helmikuuta 2026
Kari Kauniskangas
Hallituksen puheenjohtaja
Sofia Hasselberg
Hallituksen jäsen
Ari Lehtoranta
Hallituksen jäsen
Carola Lemne
Hallituksen jäsen
Kristian Pullola
Hallituksen jäsen
Matts Rosenberg
Hallituksen jäsen
Teija Sarajärvi
Hallituksen jäsen
Ville Iho
Toimitusjohtaja
Tilinpäätösmerkintä
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Helsingissä 26. päivänä helmikuuta 2026
KPMG Oy Ab
Tilintarkastusyhteisö
Henrik Holmbom
KHT
165
Tilintarkastuskertomus
Terveystalo Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Terveystalo Oyj:n (y-tunnus 2575979–3)
tilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.–31.12.2025. Tilinpäätös sisältää
konsernin taseen, laajan tuloslaskelman, laskelman oman pääoman
muutoksista, rahavirtalaskelman ja liitetiedot, mukaan lukien olennainen
tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva informaatio, sekä emoyhtiön
taseen, tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin
taloudellisesta asemasta sekä sen toiminnan tuloksesta ja
rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten
IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti,
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan
tuloksesta ja taloudellisesta asemasta Suomessa voimassa olevien
tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää
lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun
lisäraportin kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän
tilintarkastustavan mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan mukaisia
velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa Tilintarkastajan
velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden
Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat
suorittamaamme tilintarkastusta ja olemme täyttäneet muut näiden
vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin
tilintarkastuspalvelut ovat parhaan tietomme ja käsityksemme mukaan
olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja koskevien säännösten
mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-asetuksen 537/2014 5 artiklan 1
kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin
tilintarkastuspalvelut on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 10.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi
tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
Olennaisuus
Tarkastuksemme laajuuteen on vaikuttanut soveltamamme olennaisuus.
Olennaisuus on määritetty perustuen ammatilliseen harkintaamme
ja se ohjaa tarkastustoimenpiteiden luonteen, ajoituksen ja laajuuden
määrittämisessä, sekä todettujen virheellisyyksien vaikutusten
arvioimisessa suhteessa tilinpäätökseen kokonaisuutena. Olennaisuuden
taso perustuu arvioomme sellaisten virheellisyyksien suuruudesta,
joilla yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa olevan vaikutusta
tilinpäätöksen käyttäjien tekemiin taloudellisiin päätöksiin. Olemme
ottaneet huomioon myös sellaiset virheellisyydet, jotka laadullisten
seikkojen vuoksi ovat mielestämme olennaisia tilinpäätöksen käyttäjille.
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka
ammatillisen harkintamme mukaan ovat olleet merkittävimpiä
tarkastuksen kohteena olevan tilikauden tilintarkastuksessa. Nämä seikat
on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa
tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä annettavaa lausuntoa,
emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa. EU-asetuksen 537/2014
10 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaiset merkittävät olennaisen
virheellisyyden riskit sisältyvät alla kuvattuihin tilintarkastuksen kannalta
keskeisiin seikkoihin.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että
johto sivuuttaa kontrolleja. Tähän on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä
sellaisesta johdon tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta aiheutuu
väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen virheellisyyden riski.
166
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat Kuinka kyseisiä seikkoja käsiteltiin tilintarkastuksessa
Liikearvon ja yrityshankintoihin liittyvien aineettomien hyödykkeiden arvostaminen
(konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet sekä liitetiedot 3, 15 ja 16)
• Tilinpäätöksessä 31.12.2025 konsernitaseen liikearvon
määrä, 839 milj. euroa, oli yhteensä 58 % taseen
loppusummasta ja 144 % omasta pääomasta.
• Terveystalon yrityshankintoihin liittyvät
asiakassuhteet ja tavaramerkit ovat konsernitaseen
31.12.2025 mukaan 44 milj. euroa.
• Arvonalentumistestauksessa Terveystalo määrittää
kerrytettävissä olevan rahamäärän käyttöarvoon
perustuen. Arvonalentumistestausten taustalla
olevien rahavirtaennusteiden laatiminen edellyttää
johdon arviointia liittyen kannattavuuteen, pitkän
aikavälin kasvutekijään ja diskonttauskorkoon.
• Testauksissa käytettäviin ennusteisiin liittyvistä
johdon ratkaisuista ja tasearvojen merkittävyydestä
johtuen liikearvon ja yrityshankintoihin liittyvien
aineettomien hyödykkeiden arvostaminen ovat
tilintarkastuksessa keskeisiä seikkoja.
• Olemme arvioineet keskeisiä
arvonalentumistestauslaskelmissa käytettyjä
oletuksia, kuten kannattavuutta, diskonttauskorkoa
ja pitkän aikavälin kasvutekijää. Ennusteisiin
perehtyessämme olemme käyttäneet ammatillista
harkintaa keskeisten oletusten testaamisessa ja
arvioidessamme keskeisten oletusten vaikutuksia
herkkyysanalyysiin.
• Olemme arvioineet käytettyjen oletusten
asianmukaisuutta ja laskelmien teknistä
oikeellisuutta. Tähän on sisältynyt vertailu
taloudellisiin ja toimialan ennusteisiin.
• Lisäksi olemme arvioineet liikearvosta ja
arvonalentumistestauksesta sekä yrityshankintoihin
liittyvistä aineettomista hyödykkeistä
esitettyjen konsernitilinpäätöksen liitetietojen
asianmukaisuutta.
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat Kuinka kyseisiä seikkoja käsiteltiin tilintarkastuksessa
Myyntituottojen kirjaaminen
(konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet sekä liitetieto 5)
• Konsernin tilikauden 2025 liikevaihto, 1 279
milj. euroa, koostuu lukuisissa toimipisteissä
eri asiakasryhmille suoritetuista monenlaisista
palveluista ja palvelukokonaisuuksista.
Tietojärjestelmien kautta käsiteltävien
myyntitapahtumien lukumäärä on suuri ja
konsernissa on käytössä useita hinnoittelu- ja
sopimusmalleja.
• Myyntitapahtumien monikirjoisuuden ja suuren
lukumäärän johdosta myyntituottojen kirjaaminen
on tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka.
• Tarkastustoimenpiteisiimme on sisältynyt
myyntiprosesseihin liittyvän sisäisen
valvontaympäristön sekä keskeisimpien kontrollien
arviointia ja aineistotarkastustoimenpiteitä.
• Olemme testanneet myyntitapahtumien
rekisteröintiä, laskutus- ja hinnoitteluprosessien
toimivuutta sekä arvioineet myyntitapahtumien
tuloutusten asianmukaisuutta ja oikea-aikaisuutta.
• Olemme arvioineet myynnin kannalta relevantteja
tietojärjestelmiä.
• Lisäksi olemme arvioineet myyntituottoja koskevien
konsernin tilinpäätöstietojen asianmukaisuutta.
Emoyhtiön tilinpäätöksen osalta emme ole tunnistaneet tilintarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja.
167
Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan
velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten,
että konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön
hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti ja
siten, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan Suomessa voimassa
olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja
täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat
myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi
voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia
arvioimaan emoyhtiön ja konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja
soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka liittyvät toiminnan
jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen
perustuen. Tilinpäätös laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi
jos emoyhtiö tai konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole
muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen
tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko
tilinpäätöksessä kokonaisuutena väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa
olennaista virheellisyyttä, sekä antaa tilintarkastuskertomus, joka
sisältää lausuntomme. Kohtuullinen varmuus on korkea varmuustaso,
mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan
hyvän tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa.
Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden
katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella
odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät
tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että
käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden
koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat
tilinpäätöksen olennaisen virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja
suoritamme näihin riskeihin vastaavia tilintarkastustoimenpiteitä ja
hankimme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen
soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä
johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski
siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta,
sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen
tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä
taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista
sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin
nähden asianmukaiset tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä
tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai
konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden
asianmukaisuutta sekä johdon tekemien kirjanpidollisten arvioiden ja
niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan
ollut asianmukaista laatia tilinpäätös perustuen oletukseen toiminnan
jatkuvuudesta, ja teemme hankkimamme tilintarkastusevidenssin
perusteella johtopäätöksen siitä, esiintyykö sellaista tapahtumiin
tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta, joka voi antaa
merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa
toimintaansa. Jos johtopäätöksemme on, että olennaista epävarmuutta
esiintyy, meidän täytyy kiinnittää tilintarkastuskertomuksessamme
lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin tilinpäätöksessä
esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta koskevat tiedot eivät ole
riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Johtopäätöksemme perustuvat
tilintarkastuskertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun
tilintarkastusevidenssiin. Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet voivat
kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai konserni pysty jatkamaan
toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot
mukaan lukien, yleistä esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä ja sitä,
kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia liiketoimia ja tapahtumia
siten, että se antaa oikean ja riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen
hankkiaksemme konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkastuslausunnon
laatimisen perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia yhteisöjä tai
liiketoimintayksikköjä koskevasta taloudellisesta informaatiosta.
Vastaamme konsernin tilintarkastusta varten suoritettavan
tilintarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja läpikäynnistä. Vastaamme
tilintarkastuslausunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen
suunnitellusta laajuudesta ja ajoituksesta sekä merkittävistä
tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien mahdolliset sisäisen valvonnan
merkittävät puutteellisuudet, jotka tunnistamme tilintarkastuksen aikana.
Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme
noudattaneet riippumattomuutta koskevia relevantteja eettisiä vaatimuksia,
ja kommunikoimme niiden kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista,
joiden voi kohtuudella ajatella vaikuttavan riippumattomuuteemme, ja
soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista
olivat merkittävimpiä tarkasteltavana olevan tilikauden tilintarkastuksessa
ja näin ollen ovat tilintarkastuksen kannalta keskeisiä. Kuvaamme kyseiset
seikat tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös tai määräys estää
kyseisen seikan julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa
toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskertomuksessa,
koska siitä aiheutuvien epäedullisten vaikutusten voisi kohtuudella odottaa
olevan suuremmat kuin tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.
168
Muut raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana
yhtäjaksoisesti 14 vuotta. Terveystalo Oyj:stä tuli yleisen edun kannalta
merkittävä yhteisö 13.10.2017.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu
informaatio käsittää toimintakertomuksen ja vuosikertomukseen
sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa
tilintarkastuskertomustamme. Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata
muuta informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio
tilinpäätöksen tilintarkastuksen yhteydessä ja tätä tehdessämme
arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa tilinpäätöksen
tai tilintarkastusta suoritettaessa hankkimamme tietämyksen
kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti virheellistä.
Toimintakertomuksen osalta velvollisuutenamme on lisäksi arvioida, onko
toimintakertomus laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä
lukuun ottamatta niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään
kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen
tiedot ovat yhdenmukaisia ja että toimintakertomus on laadittu
noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä. Lausuntomme eivät kata niitä
kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa
ja kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää
käyttöömme saamaamme muuhun informaatioon kohdistamamme työn
perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä muussa informaatiossa on
olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava tästä seikasta. Meillä ei
ole tämän asian suhteen raportoitavaa.
Muut lakiin perustuvat lausunnot
Velvollisuutenamme on antaa suorittamamme tilintarkastuksen
perusteella lausunto kirjanpitolain 7 b luvun edellyttämän
tuloverokertomuksen rekisteröinnistä ja julkistamisesta.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tuloverokertomuksen
rekisteröinnistä ja julkistamisesta.
Lausuntonamme esitämme, että yhtiö ei ole ollut velvollinen
rekisteröimään ja julkistamaan kirjanpitolain 7 b luvussa tarkoitettua
tuloverokertomusta päättynyttä tilikautta välittömästi edeltäneeltä
tilikaudelta.
Helsingissä 26. helmikuuta 2026
KPMG OY AB
Tilintarkastusyhteisö
Henrik Holmbom
KHT
169
Kestävyysraportin varmennuskertomus
Terveystalo Oyj:n yhtiökokoukselle
170
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka
kohteena on Terveystalo Oyj:n (y-tunnus 2575979–3) toimintakertomukseen
sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun mukainen konsernikestävyysraportti
tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella
tietoomme ei ole tullut seikkaa, joka antaisi meille syyn uskoa, että
konsernikestävyysraportissa ei ole kaikilta olennaisilta osiltaan noudatettu
1. kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja
kestävyysraportointistandardeja (ESRS), sekä
2. kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU)
2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia
(EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Terveystalo Oyj on yksilöinyt
tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista varten
(kaksinkertainen olennaisuusanalyysi).
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 §:n 1 momentin 2
kohdan mukaista konsernikestävyysraportin merkitsemistä digitaalisilla
XBRL-kestävyystunnisteilla, koska kestävyysraportointiyritysten ei ole
ollut mahdollista noudattaa kyseistä vaatimusta ESEF-asetuksen tai muun
Euroopan unionin lainsäädännön kestävyystietojen merkitsemistä koskevien
vaatimusten puuttumisen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet konsernikestävyysraportin varmentamisen rajoitetun
varmuuden antavana toimeksiantona noudattaen Suomessa noudatettavaa
hyvää varmennustapaa ja kansainvälistä varmennustoimeksiantostandardia
ISAE 3000 (uudistettu) ”Muut varmennustoimeksiannot kuin mennyttä
aikaa koskevaan taloudelliseen informaatioon kohdistuva tilintarkastus tai
yleisluontoinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin
kohdassa Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi
tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.
Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus ja
laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden
Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat
suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden
vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä
laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan kestävyystarkastusyhteisön
on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten,
ammatillisten standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin
perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai
menettelytavat.
Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Terveystalo Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• konsernikestävyysraportista sekä sen laatimisesta ja esittämisestä
kirjanpitolain 7 luvussa säädetyn mukaisesti, mukaan lukien
kestävyysraportointistandardeissa määritelty prosessi, jolla
on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista
raportointia varten,
• siitä, että konsernikestävyysraportissa on noudatettu kestävää
sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU)
2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä
vaatimuksia, sekä
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi
voidakseen laatia konsernikestävyysraportin, jossa ei ole
väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Luontaiset rajoitteet kestävyysraportin
laatimisessa
Konsernikestävyysraportin laatiminen edellyttää yhtiöltä
olennaisuusarviointia relevanttien raportoitavien seikkojen
tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa
ja valintoja. Kestävyysraportoinnille on myös luonteenomaista,
että tämäntyyppisten tietojen raportointiin liittyy estimaatteja ja
olettamuksia, sekä mittaus- ja arviointiepävarmuutta.
171
Raportoidessaan tulevaisuutta koskevia tietoja ESRS-standardien
mukaisesti yhtiön johdon on esitettävä mahdollisia tulevaisuuden
tapahtumia koskevat oletukset, ja kerrottava yhtiön mahdollisista
tulevista toimista näihin tapahtumiin liittyen, sekä laadittava tulevaisuutta
koskevat tiedot näiden oletusten perusteella. Todellinen lopputulos
on todennäköisesti erilainen, koska ennustetut tapahtumat eivät usein
toteudu odotetulla tavalla.
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme
rajoitetun varmuuden siitä, onko konsernikestävyysraportissa
väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä,
sekä antaa rajoitetun varmuuden antava varmennuskertomus, joka
sisältää lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä
tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai
yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan päätöksiin, joita käyttäjät
tekevät konsernikestävyysraportin perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000
(uudistettu) noudattamiseen kuuluu, että käytämme ammatillista
harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko toimeksiannon
ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat
konsernikestävyysraportin olennaisen virheellisyyden riskit, ja
muodostamme käsityksen toimeksiannon kannalta relevantista
sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin
nähden asianmukaiset varmennustoimenpiteet, mutta emme siinä
tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai
konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia
varmennustoimenpiteitä hankkiaksemme lausuntomme perustaksi
tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä. Riski siitä, että
väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on
suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys
jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa,
väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten
tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat
toimenpiteet poikkeavat luonteeltaan ja ajoitukseltaan kohtuullisen
varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä, ja ovat niitä
suppeampia. Valittavien varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus
ja laajuus perustuvat ammatilliseen harkintaan sisältäen arvioinnin
väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvasta olennaisen virheellisyyden
riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa
saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka
saataisiin suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.
Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Haastattelimme yhtiön johtoa sekä konsernikestävyysraportin
sisältämien tietojen keräämisestä ja raportoinnista vastaavia henkilöitä
konsernitasolla ja tytäryhtiöissä, sekä organisaation eri tasoilla ja
liiketoiminta-alueilla.
• Kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessin osalta arvioimme yhtiön
suorittaman prosessin toteuttamista sekä kaksoisolennaisuusarvioinnista
annettuja tietoja suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin.
• Hankimme haastatteluilla käsityksen kestävyystietojen keräämiseen ja
yhdistelemiseen liittyvistä konsernin keskeisistä prosesseista.
• Perehdyimme konsernikestävyysraportissa esitettyjen tietojen kannalta
olennaisiin konsernin sisäisiin ohjeistuksiin ja toimintaperiaatteisiin.
• Perehdyimme yhtiön laatimaan taustadokumentaatioon ja asiakirjoihin
soveltuvin osin, ja arvioimme, tukevatko ne konsernikestävyysraporttiin
sisältyvää informaatiota.
• Suoritimme toimipaikkavierailuja valituilla toimipaikoilla.
• Arvioimme konsernikestävyysraportin olennaisia kestävyysseikkoja
koskevien tietojen esittämistä suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin.
• EU-taksonomiatietojen osalta hankimme käsityksen prosessista, jolla
yhtiö on määritellyt taksonomiakelpoiset ja taksonomian mukaiset
taloudelliset toiminnot, sekä arvioimme näistä annettujen tietojen
säännöstenmukaisuutta.
Helsingissä 26. helmikuuta 2026
KPMG OY AB
Kestävyystarkastusyhteisö
Henrik Holmbom
KRT
Riippumattoman tilintarkastajan raportti
Terveystalo Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä
Terveystalo Oyj:n hallitukselle
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka
kohteena on Terveystalo Oyj:n (y-tunnus 2575979-3) komission teknisen
sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös 7437001AEZHLL3UEX093-
2025-12-31-1-fi.zip tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja
tilinpäätöksen (ESEF-tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät komission
teknisen sääntelystandardin vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa komission teknisen
sääntelystandardin artiklan 3 mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvän konsernitilinpäätöksen
päälaskelmat, liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot iXBRL-merkein komission
teknisen sääntelystandardin artiklan 4 mukaisesti sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen
keskinäinen yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta,
jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen
komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunvalvonta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien eettisten
vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa
ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset
velvollisuutemme.
Tilintarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunvalvontastandardia ISQM1,
jonka mukaan tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön
ja pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien
eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien sekä sovellettavien
säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat
toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti
varmentaa komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu
tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko ESEF-tilinpäätökseen
sisältyvä konsernitilinpäätös merkitty olennaisilta osin komission teknisen
sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa
varmennus on suoritettu. Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden
antavan toimeksiannon kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin
ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen
päälaskelmat olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission
teknisen sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja
yhtiön tunnistetiedot olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission
teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään
yhdenmukaisia.
Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuvat
tilintarkastajan harkinnasta. Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen, onko
virheestä tai väärinkäytöksestä johtuvaa olennaista poikkeamaa komission
teknisen sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi
tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme,
että Terveystalo Oyj:n ESEF-tilinpäätökseen 7437001AEZHLL3UEX093-2025-
12-31-1-fi.zip sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot
ja yhtiön tunnistetiedot tilikaudelta 1.1.–31.12.2025 on olennaisilta osin
merkitty komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.
Lausuntomme Terveystalo Oyj:n konsernitilinpäätöksen
tilintarkastuksesta tilikaudelta 1.1.–31.12.2025 on annettu
tilintarkastuskertomuksellamme päivätty 26.2.2026. Tällä raportilla emme
anna konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta lausuntoa tai muuta
varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä 26. helmikuuta 2026
KPMG OY AB
Henrik Holmbom
KHT
172