Metsä Board Vuosikatsaus 2025

Kevyet ja kierrätettävät kartonkimme valmistetaan lähes kokonaan fossiilivapaalla energialla. Kehitämme ratkaisuja fossiilipohjaisten pakkausten korvaamiseksi yhteistyössä sidosryhmiemme kanssa, ja tuemme asiakkaidemme kestävän kehityksen tavoitteita.

Metsä board Vuosikatsaus 2025

Sisällys

Liiketoiminta

Tämä on Metsä Board 2

Keskeiset tapahtumat vuonna 2025 4

Toimitusjohtajan katsaus 6

Arvonluonti 8

Kestävä kehitys 10

Taloudellinen kehitys

Avainluvut 12

Hallituksen toimintakertomus 14

• Kestävyysraportti 24

Yleiset tiedot 24

E – Ympäristö 40

S – Sosiaalinen vastuu 71

G – Hyvä hallintotapa ja yrityskulttuuri 90

Kestävyysraportin liitetiedot 97

Konsernitilinpäätös 102

Konsernitilinpäätöksen liitetiedot 106

Emoyhtiön tilinpäätös 154

Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot 157

Hallituksen esitys yhtiökokoukselle jakokelpoisten varojen käytöstä 169

Tilintarkastuskertomus 170

Kestävyysraportin varmennuskertomus 174

Osakkeet ja osakkeenomistajat 176

Kymmenen vuotta lukuina 179

Verot 180

Tuotantokapasiteetit 181

Tunnuslukujen laskentaperiaatteet ja vertailukelpoiset tunnusluvut 183

Hallinnointi

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 185

• Metsä Boardin hallitus 192

• Metsä Boardin johtoryhmä 196

Palkitsemisraportti 200

Sijoittajasuhteet ja tietoa sijoittajille 205

Metsä Board Sustainability Review 2025 esittää Metsä Boardin keskei- simmät vastuullisuusaiheet ja -tavoitteet. Katsaus on saatavilla maaliskuussa 2026.

Metsä Group Vuosikatsaus 2025

1

0,5 mrd. euroa

LIIKEVAIHTO 2,6 mrd. euroa

1 600

henkilöstö

1 400

2,5 mrd. euroa

600

Korkealaatuisia ja kevyitä ensikuitukartonkeja

Keskitymme uusiutuvasta puukuidusta valmistettuihin ensikuitukartonkeihin, jotka ovat kevyitä, korkealaatuisia ja täysin kierrätettäviä. Niitä käytetään pääasiassa kuluttajapakkauksissa ja vähittäiskaupan pakkausratkai- suissa. Hyvä saatavuus pohjoiseen puukuituun yhdistettynä korkeaan sellu- ja energiaomavaraisuuteen varmistaa kartonkiliiketoiminnan vakauden ja toimintavarmuuden.

Vahva markkina- asema ja kasvun mahdollisuudet

Olemme Euroopan suurin taivekar- tongin ja valkoisten kraftlainereiden valmistaja. Johtava asemamme antaa meille erinomaiset lähtökoh- dat hyödyntää kartonkien kasvavaa kysyntää maailmanlaajuisesti. Vuosikymmenten kokemus ja pitkäaikaiset asiakassuhteet luovat perustan liiketoiminnan kehittämi- selle ja auttavat meitä tunnistamaan uusia kasvumahdollisuuksia.

Ratkaisuja pakkausten hiilijalan- jäljen alentamiseen

Tuotteemme auttavat asiakkaita vähentämään muovin käyttöä ja edistämään kiertotaloutta – samalla tukien heidän omia kestävyystavoit- teitaan. Elinkaariarviointiin perustu- vissa tapaustutkimuksissa 1) kevyet kartongit, jotka on valmistettu pääosin fossiilittomalla energialla resurssitehokkaasti, pienentävät pakkausten hiilijalanjälkeä. Lisäksi ne vastaavat yhä tiukentuviin regulaatiovaatimuksiin.

1) Arviointien tekniset taustaraportit ja varmennuslausunnot ovat saatavilla Metsä Boardin verkkosivuilla metsagroup.com/fi/ metsaboard

Tämä on Metsä Board

Olemme osa Metsä Groupia

Metsä Group on Suomen suurin puunostaja, ja vastaa Metsä Boardin puunhankinnasta. Vuonna 2025 Metsä Groupin puuhankinnat olivat yhteensä noin 30 miljoonaa kuutiometriä. Osana Metsä Groupia olemme sitoutuneet uudistavan metsätalouden periaatteisiin. Selluoma- varaisuutemme perustuu 24,9 prosentin omistusosuuteen Metsä Fibressä, joka on maailman johtava markkinahavusellun valmistaja noin neljän miljoonan tonnin vuotuisella sellukapasiteetilla.

Metsä Group

Emoyhtiö Metsäliitto Osuuskunnan muodostaa noin

90 000 suomalaista metsänomistajaa

Liikevaihto

5,8 mrd. euroa

METSÄ SPRING innovaatioyhtiö

Metsäliitto Osuuskunta 100 %

Puutuotteet

Metsä Wood

Omistus

Metsäliitto Osuuskunta 55,2 %

Metsä Board 24,9 % Itochu Corporation 19,9 %

Sellu ja sahatavara

Metsä Fibre

Puunhankinta ja metsäpalvelut

Metsäliitto Osuuskunta 100 %

Metsäliitto Osuuskunta 52 % (69 % äänistä)

Yhtiö on listattu Nasdaq Helsinkiin

Kartonki

Metsä Board

Metsäliitto Osuuskunta 100 %

Pehmo- ja tiivispaperit

Metsä Tissue

Henkilöstö

8 800

1,8 mrd. euroa

1,1 mrd. euroa

1 900

2 400

Luvut vuodelta 2025

2

350

300

250

200

150

100

50

0

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

350

300

250

200

150

100

50

0

21

22

23

24

25

600

500

400

300

200

100

0

30

25

20

15

10

5

0

21

22

23

24

25

Tämä on Metsä Board | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Liikevaihdon jakauma tuotteittain

% liikevaihdosta

liikevaihdon jakauma alueittain

% liikevaihdosta

Taivekartonki 56

Valkoiset kraftlainerit 26

Markkinasellu 12

Muut 6

Eurooppa 60

Amerikat 25

Kehittyvät markkinat 15

Taloudellinen kehitys

Liikevaihto

milj. euroa

2 500

2 000

1 500

1 000

500

0

Kokonais- investoinnit milj. euroa

Meitä on

1 900

metsäboardilaista

16

maassa

Kartonkikapasiteetti

2,1 milj. tonnia/vuosi

Meillä on

7 tuotantolaitosta Suomessa ja Ruotsissa

Asiakkaitamme ovat kansainväliset merkkituotevalmistajat, pakkausjalostajat, aaltopahvipakkausten valmistajat ja tukkurit

Taivekartongin loppukäyttö

Ruoka- ja tarjoilupakkaukset

Terveydenhuollon pakkaukset

Muut kuluttajatuotepakkaukset

Graafinen loppukäyttö

Valkoisten kraftlainereiden loppukäyttö

Vähittäiskaupan pakkausratkaisut

Muut kuluttajatuotteiden pakkausratkaisut

Verkkokauppa

Lähde: Metsä Boardin oma arvio

Liiketoiminnan nettorahavirta

milj. euroa

Tämä on Metsä Board

Sellu- ja kemihierrekapasiteetti

1,7 milj. tonnia/vuosi

Energiaomavaraisuus

90 %

Käyttökate, vertailukelpoinen

milj. euroa

% liikevaihdosta

3

Keskeiset tapahtumat vuonna 2025

Metsä Board käynnisti heinäkuussa laajan muutos- ohjelman, jonka tavoitteena on kasvattaa vuosittaista käyttökatetta 200 miljoonalla eurolla vuoden 2027 loppuun mennessä sekä vapauttaa vähintään 150 miljoonaa euroa käyttöpääomaa vuoden 2025 loppuun mennessä. Ohjelmassa keskitytään kustannus- säästöihin, kaupallisen kyvykkyyden vahvistamiseen sekä toiminnan yksinkertaistamiseen ja tehostamiseen. Ensimmäisessä vaiheessa painopiste on kassavirran vahvistamisessa.

Lokakuussa yhtiö ilmoitti, ettei se toistaiseksi etene kolmen esisuunnittelussa olleen merkittävän investointihankkeen kanssa niiden riittämättömän kan- nattavuuden vuoksi nykyisessä markkinatilanteessa.

Kilpailukyvyn vahvistaminen tuotannon tehostamisella ja investoinneilla

Tammikuussa Metsä Board ilmoitti suun- nitelmasta sulkea Takon kartonkitehdas ja tehostaa Kyron kartonkitehtaan toimintaa. Kesäkuussa Takon tehdas (vuosikapa- siteetti 210 000 tonnia taivekartonkia) suljettiin, ja sen tuotteiden valmistus siirrettiin onnistuneesti Kyron tehtaalle. Toimenpiteiden arvioidaan parantavan Metsä Boardin vuosittaista käyttökatetta noin 30 miljoonalla eurolla.

Lokakuussa valmistui Simpeleen kartonkitehtaan noin 60 miljoonan euron modernisointihanke, joka nosti taivekarton- gin laadun ja suorituskyvyn uudelle tasolle. Samalla fossiilittoman energian osuus Simpeleen tehtaan tuotannossa nousi 98 prosenttiin.

Kannattavuuden ja kassavirran parantaminen – alkuvaiheessa painopisteenä kassavirta

4

Keskeiset tapahtumat vuonna 2025 | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Keskeiset tapahtumat vuonna 2025

Huhtikuussa Metsä Boardin pitkäaikainen toimitusjohtaja Mika Joukio luopui tehtävästään, ja hallitus nimitti uudeksi toimitus- johtajaksi Esa Kaikkosen. Kaikkosella on 27 vuoden kokemus monipuolisista tehtävistä Metsä Groupissa.

Heinäkuussa johtoryhmään liittyivät Erja Hyrsky kaupallisena johtajana, Minna Björkman Containerboard-liiketoiminnan johta- jana, Jussi Noponen tuotanto- ja toimitusketjujohtajana (aiemmin myynti- ja toimitusketjujohtaja sekä johtoryhmän jäsen) sekä Laura Remes liiketoiminnan kehitysjohtajana.

Kestävän kehityksen edelläkävijyys tukee asiakkaiden tavoitteita ja vahvistaa kilpailukykyä

Heinäkuussa Metsä Board saavutti korkeimman

Platinum-tason vuoden 2025 EcoVadis-vastuullisuusarvioinnissa.

Joulukuussa ympäristöalan voittoa tavoittelematon järjestö CDP myönsi Metsä Boardille parhaan kolminkertaisen ”A”-arvo- sanan vuosittaisessa ilmastonmuutoksen, metsien ja vesiturvalli- suuden raportoinnissa.

Metsä Boardin laaja ja systemaattinen vastuullisuustyö tukee asiakkaiden kestävyystavoitteita ja vastaa tiukentuviin regulaatiovaatimuksiin. Yhtiön kunnianhimoiset 2030-tavoitteet ja ilmastosiirtymäsuunnitelma auttavat asiakkaita pienentämään pakkausten hiilijalanjälkeä – samalla kun varmistetaan läpinäky- vyys ja kilpailukyky muuttuvassa toimintaympäristössä.

Vuoden aikana Metsä Board vahvisti taloudellista asemaansa merkittävillä vihreillä rahoitusjärjestelyillä, jotka tukevat yhtiön pitkän aikavälin vastuullisuustavoitteita.

Toukokuussa yhtiö laski liikkeeseen 200 miljoonan euron vihreän vakuudettoman joukkovelkakirjalainan, jonka maturiteetti on kuusi vuotta ja vuotuinen korko 3,875 %. Nettovarat käytettiin Husumin sellutehtaan uusimisinvestoinnin uudelleenrahoittami- seen Metsä Groupin vihreän rahoituksen viitekehyksen mukaisesti.

Lokakuussa Metsä Board allekirjoitti uuden 250 mil- joonan euron valmiusluottolimiitin, joka korvasi aiemman, nostamattoman 200 miljoonan euron limiitin. Uuden limiitin marginaali on sidottu yhtiön pitkän aikavälin ilmasto- ja energiatehokkuustavoitteisiin.

Nämä järjestelyt vahvistivat Metsä Boardin vakautta ja taloudellista joustavuutta, mahdollistaen investoinnit tulevai- suuden tarpeisiin.

Taloudellisen aseman vahvista minen kestävillä rahoitusratkaisuilla

Lokakuussa talousjohtajaksi nimitettiin Anssi Tammilehto. Vuoden 2025 aikana johtoryhmästä poistuivat Markku Leskelä, Harri Pihlajaniemi ja Henri Sederholm.

Myös Metsä Boardin hallituksen kokoonpano muuttui. Puheen- johtaja ja Metsä Groupin pääjohtaja Ilkka Hämälä ilmoitti jättävänsä hallitustehtävänsä heinäkuun alussa, ja hallitus valitsi uudeksi puheenjohtajaksi Jussi Vanhasen. Lisäksi Erja Hyrsky erosi hallituk- sesta välittömästi siirtyessään yhtiön kaupalliseksi johtajaksi.

Uusi johto korostaa asiakaskeskeisyyttä ja liiketoiminnan kokonaisvaltaista kehittämistä

5

Kohti kannattavaa ja kestävää tulevaisuutta

Haastava toimintaympäristö edellyttää selkeää suuntaa ja kykyä uudistua. Muutosohjelmamme tähtää kevyempään ja kilpailukykyisempään kustannusrakenteeseen sekä kaupalliseen erin- omaisuuteen, samalla kun selkeytämme toimintaa kautta linjan. Toimimme markkinassa, jossa pitkän aikavälin kasvupotentiaali on vahva, erityisesti muovin korvaamisen ja kiristyvän sääntelyn vauhdittamana. Uudistettu strategia tarkentaa suuntaamme kohti kannattavaa ja kestävää kasvua.

Kohti parempaa kannattavuutta ja asiakasarvoa

Perustamme on vahva: meillä on sitoutunut ja osaava henkilöstö, pitkäaikaiset asiakassuhteet sekä ainutlaatuinen arvoketju, joka ulottuu pohjoisen puukuidusta huippuluokan lopputuotteisiin. Kestävä kehitys on liiketoimintamme ytimessä, kun kehitämme ratkaisuja fossiilipohjaisten pakkausten korvaamiseksi tiiviissä yhteistyössä asiakkaiden kanssa.

Muuttuva markkinaympäristö edellyttää meiltä uudistumista ja kilpailukyvyn terävöittämistä, jotta varmistamme pitkän aikavälin kasvun ja palautamme kannattavuuden tavoitteidemme mukaiselle tasolle.

Käynnistimme kesällä laajan muutosohjelman, jonka tavoitteena on parantaa vuosittaista käyttökatetta 200 miljoonalla eurolla vuo- den 2027 loppuun mennessä. Ohjelma sisältää kustannussäästöjä, myynnin uudelleenfokusointia, toimitusketjun yksinkertaistamista ja tehokkuuden parantamista. Osana muutosohjelmaa kävimme mittavat muutosneuvottelut, joiden seurauksena Metsä Boardissa päättyi noin 310 työtehtävää.

Hyödynnämme jo nyt uudistettua kaupallista strategiaamme, jossa keskitymme asiakasarvon nostamiseen uudelle tasolle samalla kun terävöitämme alueellista fokusta ja priorisoimme segmenttejä, joilla on suurin kasvu- ja kannattavuuspotentiaali. Olemme linjanneet selkeän suunnan ja julkaisemme uudistetun strategian alkuvuodesta 2026. Keskiössä ovat asiakasarvon vahvistaminen, toiminnan tehostaminen ja rohkea uudistuminen, jotka yhdessä rakentavat kestävän pohjan kilpailukyvylle. Toimin- tatapamme on jatkossa selkeämpi, ketterämpi ja rakentuu vahvalle yhteiselle tekemiselle.

Kassavirta keskiössä epävarmassa toimintaympäristössä

Vuotta 2025 leimasivat epävarmuus ja markkinatilanteen muutokset. Heikko kuluttajakysyntä sekä Yhdysvaltojen asettamat tuontitullit vaikuttivat kartonkien kysyntään. Markkinadynamiikkaa muovasivat Kiinan kasvava kartonkituonti ja kapasiteetin lisään- tyminen Euroopassa. Lisäksi korkeat puuraaka-ainekustannukset heikensivät erityisesti pohjoismaisten toimijoiden kilpailukykyä. Haasteita oli myös sellumarkkinassa.

On myönnettävä, että Metsä Boardin yhtiörakenne ja liike- toiminnan painopisteet eivät tarjonneet riittävää suojaa näissä olosuhteissa. Kartonkitoimitukset jäivät selvästi edellisvuotta pienemmiksi, erityisesti taivekartongin osalta, ja tuotantoa sopeutettiin voimakkaasti kaikilla tehtailla. Päätimme myös sulkea Takon kartonkitehtaan pysyvästi. Tuotantoyksikkötasolla suurimmat haasteet kohdistuivat Husumin tehdasintegraattiin, jonka kokonaistulos jäi selvästi negatiiviseksi ja oli keskeisin tekijä tilikauden tappiollisuudessa.

Vuonna 2025 liikevaihtomme oli 1 780 miljoonaa euroa (2024: 1 940), ja vertailukelpoinen liiketulos jäi selvästi tappiolle, -80 miljoonaa euroa (2024: 69). Tappiollisuuteen vaikuttivat myös markkinasellun hinnan lasku, osakkuusyhtiö Metsä Fibren negatiivinen tulos sekä päästöoikeuksien myyntituottojen lasku. Heikon kannattavuuden vuoksi emme yltäneet pitkän aikavälin taloudellisiin tavoitteisiimme.

Epävarmassa toimintaympäristössä siirryimme rahavirtaan perustuvaan operatiiviseen ohjaukseen, mikä tuotti tulosta: liike- toiminnan rahavirta parani merkittävästi edellisvuodesta ja oli 240 miljoonaa euroa (2024: 38). Tätä tukivat käyttöpääoman hallinnan toimet – onnistuimme vapauttamaan käyttöpääomaa 300 miljoo- nalla eurolla vuoden toisella puoliskolla. Vuoteen 2026 lähdemme edelleen vahvasti rahavirtaan keskittyen, ja käyttöpääoman hallinta säilyy keskeisenä keinona sen turvaamisessa.

6

Toimitusjohtajan katsaus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Toimitusjohtajan katsaus

Investointien hyödyntäminen ja kasvun ajurit

Viime vuosina olemme investoineet voimakkaasti tuotantokapasi- teetin kasvattamiseen, tehtaiden modernisointiin sekä tuotteiden laadun ja hiilijalanjäljen parantamiseen. Nyt keskitymme varmista- maan, että hyödynnämme nämä investoinnit täysimääräisesti.

Kasvun ja uudistumisen keskeisiä ajureita ovat kestävän kehityk- sen lisääntyneet vaatimukset ja regulaatio. Ympäristövaatimusten tiukentuessa ja kuluttajien odotusten muuttuessa vastuulliset, uusiutuvat pakkausratkaisut korostuvat entisestään. Metsä Boar- din kartonkeja käytetään maailmanlaajuisesti kuluttajatuotteiden pakkauksissa, joissa laatu, turvallisuus ja ympäristöystävällisyys ovat ensiarvoisen tärkeitä.

Tavoitteemme fossiilittoman energian sekä uusiutuvien raa- ka-aineiden tehokkaasta käytöstä ovat nyt ajankohtaisempia kuin koskaan. Kehitämme jatkuvasti tuotteitamme ja palveluitamme vastataksemme asiakkaiden ja yhteiskunnan vaatimuksiin. Samalla vahvistamme rooliamme kestävän kehityksen edistäjänä ja raken- namme vahvaa, pitkäjänteistä luottamusta sidosryhmiin.

Vahva taloudellinen asema turvaa tulevaisuutta

Terve tase, vahva kassavirta ja maltillinen velkaantuneisuus anta- vat meille liikkumavaraa rakentaa tulevaisuutta myös haastavina aikoina. Yliomavaraisuus sellussa ja korkea omavaraisuus

energiassa tuovat liiketoimintaamme vakautta.

Koska tilikauden 2025 tulos oli selvästi tappiollinen, hallitus ehdottaa, ettei tilikaudelta jaeta osinkoa. Luonnollisesti tämä on pettymys osakkeenomistajillemme, mutta päätös on välttämätön kassavirran turvaamiseksi ja pitkän aikavälin omistaja-arvon rakentamiseksi.

Kiitän henkilöstöämme vahvasta sitoutumisesta vuonna 2025 sekä asiakkaitamme, osakkeenomistajia ja kumppaneitamme luottamuksesta ja yhteistyöstä. Yhdessä jatkamme matkaa kohti entistä vahvempaa Metsä Boardia.

Esa Kaikkonen

Toimitusjohtaja

Hyödynnämme jo nyt uudistettua kaupallista strategiaamme, jossa keskitymme asiakasarvon nostamiseen uudelle tasolle samalla kun terävöitämme alueellista fokusta ja priorisoimme segmenttejä, joilla on suurin kasvu- ja kannattavuuspotentiaali.

7

Resurssit

Liiketoimintamalli

Ihmiset ja kumppanuudet

Noin 1 900 työntekijää 16 maassa

Noin 250 kesätyöntekijää, opinnäytetyöntekijää ja harjoittelijaa

Aktiivinen yhteistyö paikallisyhteisöjen ja oppilaitosten kanssa

Tuotanto- ja toimitusketju

Noin 3 000 toimittajaa

7 tuotantolaitosta Suomessa ja Ruotsissa

Toimituksia noin 90 maahan

Ympäristöresurssit

6,0 miljoonaa m 3 hankittua puukuitua, josta 92 % sertifioitua. Hankitun puun alkuperä tunnetaan aina

Energian kokonaiskulutus 7,0 TWh, josta 93 % fossiilitonta

Vedenotto 85 miljoonaa m 3

293 000 tonnia ostettuja ostettuja pigmenttejä, sideaineita, muita raaka-aineita ja pakkausmateriaaleja

Aineeton pääoma

Tutkimus- ja tuotekehitysmenot 6,3 miljoonaa euroa

Osaamiskeskus Äänekoskella ja satelliittikeskus Norwalkissa USA:ssa

Tunnettuus kartongin korkeasta laadusta

Taloudellinen pääoma

Sijoitettu pääoma 2,3 miljardia euroa

Noin 65 000 B-sarjan osakkeenomistajaa ja 11 000 A-sarjan osakkeenomistajaa

Valmistamme uusiutuvasta puukuidusta kevyitä ja korkealaatuisia ensikuitukartonkeja, jotka tukevat kiertotaloutta ja tarjoavat kestä- vän vaihtoehdon fossiilipohjaisille pakkausmateriaaleille. Olemme osa Metsä Groupia, jonka emoyhtiö Metsäliitto Osuuskunta on noin 90 000 suomalaisen metsänomistajan omistama. Puuraaka-aine hankitaan keskitetysti Metsä Groupin kautta metsistä, joissa luonnon monimuotoisuus huomioidaan. Metsä Board ei itse omista metsää.

Tuotantomme sijaitsee Suomessa ja Ruotsissa, ja myyntiä meillä on ympäri maailmaa. Päämarkkina-alueemme ovat Eurooppa ja Pohjois-Amerikka. Meillä on korkea energiaomavaraisuus, ja omistusosuutemme osakkuusyhtiö Metsä Fibressä varmistaa yliomavaraisuutemme sellussa.

Asiakkaitamme ovat kansainväliset merkkituotevalmistajat, pakkausten jalostajat ja tukkurit. Ensikuitukartonkimme auttavat heitä parantamaan kierrätettävyyttä ja materiaalitehokkuutta sekä pienentämään pakkausten hiilijalanjälkeä. Pitkäaikaiset asiakassuhteemme perustuvat luottamukseen ja yhteistyöhön, jota vahvistavat monipuoliset palvelumme.

Muut

6 % (liikevaihdosta)

Markkinasellu

12 % (liikevaihdosta)

Taivekartonki 56 % (liikevaihdosta)

Liikevaihtomme vuonna 2025 1 776 miljoonaa euroa

Valkoinen kraftlaineri

26 % (liikevaihdosta)

Luomme arvoa ja hyvinvointia usealle sidosryhmälle

Etsimme jatkuvasti mahdollisuuksia kasvaa kannattavasti ja kestävästi sekä luoda toiminnallamme arvoa ja hyvinvointia sidosryhmillemme. Huolehdimme siitä, että hankintamme ovat kestäviä ja jäljitettäviä, ja edistämme läpinäkyvyyttä sekä eettisiä toimintatapoja koko arvoketjussa.

8

Arvonluonti | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Vaikutukset

Tuotokset

Asiakkaat

Kierrätettävät tuotteet, joilla on suhteellisesti alhaisempi hiilijalanjälki 1)

Innovatiiviset ja -materiaalitehokkaat pakkausratkaisut, jotka auttavat vähentämään muovin käyttöä

Asiakastyytyväisyys NPS (Net Promoter Score) 45

Toimittajat

1,5 miljardin euron ostot toimittajilta

99,5 % toimittajista sitoutunut eettisiin toimintaperiaatteisiin

Henkilöstö

214 miljoonaa euroa työntekijöille maksettuja palkkoja ja etuuksia

96 % henkilöstöstä suorittanut eettisten toimintaperiaatteiden koulutuksen

Omistajat

Ei osinkoa vuodelta 2025. Edellisen 10 vuoden osingon- maksusuhde ollut keskimäärin yli 50 %

Vastuullisuus korkealla tasolla, erinomaisia arvosanoja ulkopuolisten tekemissä ESG-arvioinneissa

Yhteinen arvonluonti

Maksetut verot 68 miljoonaa euroa

Kokonaisinvestoinnit 140 miljoonaa euroa, josta huollon ja kunnossapidon osuus noin 42 %

Tavoitteena fossiilivapaan energian käyttö tuotannossa. Pariisin sopimuksen 1,5°C:n mukainen 2030-päästövähennys- taso on jo saavutettu 2)

Tuotteet ja palvelut

1,3 miljoonaa tonnia korkealaatuista ensikuitukartonkia

950 miljoonaa tonnia sellua ja kemihierrettä

17 000 tonnia muita biotuotteita, kuten mäntyöljyä ja tärpättiä

5 palvelukokonaisuutta (360 Services), jotka tuottavat hyötyjä läpi koko pakkaamisen arvoketjun

Common stock -palvelu parantaa saatavuutta ja mahdollistaa nopean toimituksen asiakkaalle

Päästöt ja jätteet

141 805 tonnia oman toiminnan ja ostoenergian kasvihuonekaasupäästöjä (scope 1, markkinaperusteinen scope 2)

1 587 316 tonnia arvoketjun kasvihuonekaasupäästöjä (scope 3)

95 % käytetystä vedestä palautetaan takaisin vesistöihin. Kaikki prosessivesi puhdistetaan huolellisesti

58 100 tonnia hyödynnettyjä sivutuotteita ja 100 200 tonnia jätteitä, joista yli 99 % hyödynnetään materiaaleina tai energiana

1) perustuu tapauskohtaisiin kolmannen osapuolen kriittisesti arvioimiin pakkausvertailuihin, joissa Metsä Boardin kartongista tehtyjen pakkausten hiilijalanjälkeä verrattiin pakkauksiin, joiden hiilijalanjäljet edustivat vastaavanlaisia Euroopassa myytäviä kartonkilajeja tai PET-muoveja

Lue lisää Metsä Boardin verkkosivuilta www.metsagroup.com/metsaboard

Autamme asiakkaitamme saavuttamaan omia kestävyystavoitteitaan materiaalitehokkailla ja kiertotaloutta tukevilla kartongeillamme sekä asiantuntijapalveluillamme.

2) Lue lisää päästövähennyksistä s. 46

Lue lisää veroista s. 180

Arvonluonti

9

Olemme sitoutuneet kestävään kehitykseen ja työturvallisuuteen

Metsä Boardin kevyet ensikuitukartongit ja resurssitehokkaat pakkausratkaisut edistävät kiertotaloutta ja auttavat asiakkaitamme saavuttamaan kestävyys- tavoitteensa sekä täyttämään tiukentuvan sääntelyn vaatimukset.

Metsät ja luonnon monimuotoisuus

Ilmastonmuutos

Tuotteiden ympäristövaikutukset

Työturvallisuus ja hyvinvointi

Sitoumukset ja tunnustukset

Olemme sitoutuneet YK:n Global Compact -yritysvastuualoitteeseen vuodesta 2003 lähtien ja tukemaan toiminnassamme YK:n kestävän kehityksen tavoitteita. Kasvihuonekaasujen päästövähennystavoitteemme ovat Science-Based Targets -aloitteen hyväksymät. Vuonna 2025 saavu- timme jälleen EcoVadiksen korkeimman platinatason sekä kolminkertaisen ”A”-arvosanan CDP-arvioinnissa ilmastonmuutoksen, metsien ja vesitur- vallisuuden osa-alueilla.

Metsä Boardille keskeiset tavoitteet

Käyttämällämme puulla on täysi jäljitettävyys ja se on aina sertifioitua tai kontrolloitua alkuperää. Puunhankintamme ei aiheuta metsäkatoa. Olemme sitoutuneet kehittämään uudis- tavaa metsätaloutta, joka edis- tää luonnon monimuotoisuutta.

Tuotantomme energiasta 93 prosenttia on fossiilitonta. Kartonkimme ovat kevyitä ja kierrätettäviä, ja niiden hiilijalanjälki pienenee edelleen sitä mukaa, kun luovumme fossiilisen energian käytöstä tuotannossamme. Äänekosken kartonkitehtaan tuotanto perustui vuonna 2025 täysin fossiilittomaan energiaan.

Käytämme raaka-aineita, vettä ja energiaa tehokkaasti. Metsä Board 360 Services, kuten kestävän kehityksen palvelu ja pakkaussuunnittelupalvelu, auttavat asiakkaitamme saavuttamaan omat kestävyystavoitteensa.

Tavoitteenamme on tapaturma- ton työympäristö. Panostamme henkilöstön työhyvinvointiin, ammatillisen osaamiseen ja kai- kille yhtäläisiin mahdollisuuksiin menestyä työurallaan.

5

Sukupuolten tasa-arvo

6

Puhdas vesi ja sanitaatio

7

Edullista ja puhdasta energiaa

8

Ihmisarvoista työtä ja talouskasvua

9

Kestävää teollisuutta, innovaatioita ja infrastruktuureja

12

Vastuullista kuluttamista

13

Ilmastotekoja

15

Maanpäällinen elämä

Fossiilipohjaiset scope 1 ja 2 CO 2 -pääs- tömme ovat vähentyneet 79 % vuosien 2018 ja 2025 välillä, ja olemme jo alle Pariisin sopimuksen 1,5°C:n mukaisen 2030-päästövähennystason.

Lue lisää s. 46.

10

Kestävä kehitys | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Tekoja turvallisen työympäristön puolesta

Työturvallisuus on ensisijalla päivittäi- sessä työssämme. Työturvallisuuden ja työhyvinvoinnin edistäminen perustuu ennakoivaan toimintaan, ja pitkän aikavälin tavoitteena on tapaturmaton työympäristö. Vuonna 2025 painopis- teitämme olivat koko Metsä Groupin laajuinen turvallisuusjohtamisen valmen- nusohjelma, reilu ja oikeudenmukainen (Fair & Just) turvallisuuskulttuuri sekä palvelutoimittajien turvallisuus.

Lue lisää s. 71 .

Case-tutkimukset osoittavat ilmastohyötyjä kartonkipakkaukselle

Metsä Boardin tekemien tapauskohtaisten marja- ja noutoruokapakkauksen elinkaari- arviointien* perusteella Metsä Boardin kartongista valmistetulla pakkauksella on merkittävästi pienempi hiilijalanjälki kuin muovipakkauksella. Tulokset on verifioinut riippumattomat asiantuntijat ruotsalaisesta tutkimuslaitos RISEstä ja SimaPro UK:sta.

*Arviointien tekniset taustaraportit ja verifiointilausunnot ovat saatavilla Metsä Boardin verkkosivuilla.

Autamme asiakkaita muuttuvassa sääntely-ympäristössä

Metsä Board on ottanut käyttöönsä

kattavan kiertotalouslausunnon , joka kokoaa yhteen olennaiset tiedot ja ohjeet pakkausmateriaalien käsittelystä elinkaarensa lopussa ja kiertotalou- desta. Lausunto auttaa asiakkaita noudattamaan keskeisiä kansainvälisiä pakkaus- ja pakkausjätelainsäädäntöjä ja -standardeja sekä käsittelee laajennettua tuottajavastuuta (EPR) Isossa-Britanniassa ja kierrätettävyys- väittämiä Yhdysvalloissa. Lausunto on asiakkaiden saatavilla Metsä Board Online -portaalissa.

Simpeleen tehtaan modernisointi tukee ilmastotavoitteitamme

Simpeleen kartonkitehtaan 60 miljoonan euron investointi valmistui vuoden 2025 lopulla. Uuden teknologian käyttöönotto parantaa painatuslaatua ja brändin näkyvyyttä sekä vahvistaa kilpailukykyä elintarvike- ja terveydenhoitopakkauksissa. Fossiilivapaan energian osuus tehtaan tuotannossa nousi 89 prosentista 98 prosenttiin, tukien asiakkaiden ilmastotavoitteita ja Metsä Boardin tavoitetta fossiilivapaan energian käytöstä vuoteen 2030 mennessä.

Kestävä kehitys

11

600

500

400

300

200

100

0

500

400

300

200

100

0

-100

350

300

250

200

150

100

50

0

350

300

250

200

150

100

50

0

12

9

6

3

0

600

500

400

300

200

100

0

-100

30

25

20

15

10

5

0

30

25

20

15

10

5

0

-5

25

20

15

10

5

0

-5

-10

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

Avainluvut

Liikevaihto

milj. euroa

2 500

2 000

1 500

1 000

500

0

kartonkitoimitukset

1 000 tonnia

Metsä Boardin markkinasellutoimitukset 1)

1 000 tonnia

Käyttökate, vertailukelpoinen

milj. euroa

% liikevaihdosta

Liiketoiminnan nettorahavirta

milj. euroa

liiketulos, vertailukelpoinen

milj. euroa

% liikevaihdosta

keskimääräinen sijoitettu pääoma, milj. euroa sijoitetun pääoman tuotto, %

KOROLLINEN NETTOVELKA, milj. euroa

Korollinen nettovelka / Käyttö- kate, vertailukelpoinen

Kokonaisinvestoinnit

milj. euroa

tYÖTAPATURMIEN taajuus (TRIF)

miljoonaa työtuntia kohti

2 500

2 000

1 500

1 000

500

0

-500

-1 000

10

8

6

4

2

0

-2

Henkilöstö kauden lopussa

2 500

2 000

1 500

1 000

500

0

2 000

1 500

1 000

500

0

600

500

400

300

200

100

0

1) Sisältää kemiallisen sellun ja kemihierteen (CTMP)

Puu 20 %

Sellu * 16 %

Logistiikka 15 %

Kemikaalit 15 %

Energia 11 %

Muut muuttuvat 2 %

Henkilöstö 11 %

Muut kiinteät 10 %

Kokonaiskustannukset 2025

1,8 mrd. euroa

Osakekohtaiset tunnusluvut ja niiden kehitys löytyvät sivulta 178

*) Sellu: Metsä Board ostaa kaiken ulkopuolisen sellun osakkuusyhtiöltään Metsä Fibreltä, josta Metsä Board omistaa 24,9 %. Metsä Fibren sellun kustannusrakenne vuonna 2025: Puu 57 %, kemikaalit 11 %, logistiikka 9 %, energia 5 %, henkilöstö ja muut kiinteät 17 %.

12

ESEF-varmennusraportti 206

Taloudellinen kehitys | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Sisällys

Hallituksen toimintakertomus ja tilinpäätös

Taloudellinen kehitys

Hallituksen toimintakertomus 14

Kestävyysraportti 24

Kestävyysraportin liitetiedot 97

Konsernitilinpäätös 102

Konsernin laaja tuloslaskelma 102

Konsernin tase 103

Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista 104

Konsernin rahavirtalaskelma 105

Konsernitilinpäätöksen liitetiedot 106

1 Laatimisperiaatteet 106

2 Tuloksellisuus 109

2.1 Segmentti-informaatio 109

2.2 Liikevaihto 110

2.3 Liiketoiminnan muut tuotot 111

2.4 Liiketoiminnan kulut 111

3 Palkitseminen 112

3.1 Henkilöstökulut 112

3.2 Johdon palkat, palkkiot ja eläkekulut 112

3.3 Osakeperusteiset maksut 114

3.4 Eläkevelvoitteet 117

4 Sijoitettu pääoma 120

4.1 Aineettomat hyödykkeet 120

4.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 123

4.3 Muut sijoitukset 125

4.4 Vaihto-omaisuus 127

4.5 Myyntisaamiset ja muut saamiset 127

4.6 Muut pitkäaikaiset velat 128

4.7 Ostovelat ja muut velat 128

4.8 Varaukset 129

5 Pääomarakenne ja rahoitusriskit 130

5.1 Oma pääoma 130

5.2 Kurssierot sekä rahoitustuotot ja -kulut 133

5.3 Muut pitkäaikaiset rahoitusvarat 133

5.4 Rahavarat 134

5.5 Rahoitusvelat ja nettovelat 134

5.6 Rahoitusriskien hallinta 136

5.7 Rahoitusvarojen ja -velkojen luokittelu ja käyvät arvot 142

6 Tuloverot 147

7 Konsernin rakenne 149

7.1 Tytäryritykset ja yhteiset toiminnot 149

7.2 Määräysvallattomien omistajien osuudet 150

7.3 Osakkuus- ja yhteisyritykset 151

7.4 Hankitut liiketoiminnot sekä myydyt toiminnot 152

7.5 Lähipiiritapahtumat 152

8 Muut liitetiedot 153

8.1 Ehdolliset velat ja varat sekä sitoumukset 153

8.2 Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat 153

Emoyhtiön tilinpäätös 154

Emoyhtiön tuloslaskelma 154

Emoyhtiön tase 155

Emoyhtiön rahoituslaskelma 156

Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot 157

1 Laatimisperiaatteet 157

2 Liikevaihto markkina-alueittain 158

3 Poikkeukselliset erät 158

4 Liiketoiminnan muut tuotot 158

5 Liiketoiminnan kulut 158

6 Poistot ja arvonalentumiset 159

7 Rahoitustuotot ja-kulut 160

8 Tuloverot 160

9 Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet 160

10 Sijoitukset 162

11 Saamiset 163

12 Oma pääoma 164

13 Pakolliset varaukset 165

14 Laskennalliset verosaamiset ja -velat 165

15 Pitkäaikainen vieras pääoma 165

16 Lyhytaikainen vieras pääoma 166

17 Rahoitusinstrumentit 167

18 Riita-asiat ja oikeudenkäynnit sekä vastuusitoumukset 168

19 Osakkeet ja osuudet 168

Hallituksen voitonjakoehdotus ja allekirjoitukset 169

Tilintarkastuskertomus 170

Kestävyysraportin varmennuskertomus 174

Osakkeet ja osakkeenomistajat * 176

Kymmenen vuotta lukuina 179

Verot 180

Tuotantokapasiteetit 181

Tunnuslukujen laskentaperiaatteet * 183

Vertailukelpoiset tunnusluvut * 184

Hallinnointi 185

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä 185

• Metsä Boardin hallitus 192

• Metsä Boardin johtoryhmä 196

Palkitsemisraportti 200

Sijoittajasuhteet ja tietoa sijoittajille 205

* osa hallituksen toimintakertomusta

13

Toimintakertomus

Hallituksen toimintakertomus 2025

Strategia ja taloudelliset tavoitteet

Metsä Boardin strategiana on ollut vahvistaa asemaansa kuitu- pohjaisissa pakkauksissa ja uudistaa teollisia toimintojaan. Viime vuosina yhtiö on investoinut merkittävästi tuotantokapasiteetin kasvattamiseen, tehtaiden modernisointiin, tuotteiden laadun parantamiseen sekä hiilijalanjäljen pienentämiseen.

Metsä Boardin pitkän aikavälin kilpailukyky rakentuu vahvasta asiakasyhteistyöstä, kestävän kehityksen periaatteista ja monipuo- lisista palveluista. Yhtiö kehittää fossiilittomia pakkausratkaisuja ja investoi teknologioihin, jotka parantavat materiaalitehokkuutta sekä vähentävät ympäristövaikutuksia.

Investointien hyödyntämisessä Metsä Board keskittyy asiak- kuuksiin, jotka arvostavat tuotteiden korkeaa suorituskykyä ja kiertotaloutta edistäviä pakkausratkaisuja, joilla korvataan muovin käyttöä.

Metsä Board julkistaa uudistetun strategian ja päivittää taloudel- liset tavoitteensa vuoden 2026 ensimmäisellä neljänneksellä.

Taloudelliset tavoitteet ja toteumat vuonna 2025

Pitkällä aikavälillä Metsä Boardilla on kaksi taloudellista tavoitetta:

Vertailukelpoinen sijoitetun pääoman tuotto (ROCE%) vähintään 12%. Vuonna 2025 toteuma oli -3,1 % (2024: 3,2 %).

Korollisen nettovelan ja vertailukelpoisen käyttökatteen (rullaava 12 kk) suhde enintään 2,5. Vuonna 2025 toteuma oli 8,6 (2024: 2,0).

Lisäksi kesällä 2025 käynnistetyn muutosohjelman tavoitteena on noin 200 miljoonan euron (run-rate) vuosittainen käyttökateparan- nus vuoden 2027 loppuun mennessä. Vuonna 2025 toteutettujen toimenpiteiden arvioitu vuositason tulosparannusvaikutus on yhteensä noin 52 miljoonaa euroa (run-rate).

Osinkopolitiikka

Osinkopolitiikkansa mukaisesti Metsä Boardin tavoitteena on jakaa osinkoa vähintään puolet tilikauden tuloksesta pitkällä aikavälillä, huomioiden tulevat investointi- ja kehitystarpeet. Hallitus ehdottaa, että selvästi tappiollisen tuloksen johdosta tilikaudelta 2025 ei jaeta osinkoa (2024: 0,07 euroa/osake, 98 % tuloksesta).

Metsä Boardin liiketoiminta

Metsä Board keskittyy kierrätettäviin ja korkealaatuisiin ensikui- tukartonkeihin ja on Euroopan suurin taivekartongin ja valkoisten kraftlainereiden valmistaja. Taivekartonkia käytetään pääasiassa elintarvike- ja lääkepakkauksissa ja kraftlainereita vähittäiskaupan pakkaustarpeissa.

Lisäksi yhtiö valmistaa kemiallista sellua ja valkaistua kemi- hierrettä (BCTMP) omaan tuotantoon ja markkinaselluksi. Metsä Board omistaa 24,9 % Metsä Fibrestä, joka on globaalisti suurin pitkäkuituisen markkinasellun valmistaja.

Metsä Boardin tuotanto sijaitsee Suomessa ja Ruotsissa, lähellä pohjoisen korkealaatuista puukuitua. Päämarkkina-alueet ovat Eurooppa ja Pohjois-Amerikka.

Vuonna 2025 Metsä Boardin kartonkikapasiteetti oli noin 2 mil- joonaa tonnia ja sellu- ja kemihierrekapasiteetti noin 1,6 miljoonaa tonnia.

Metsä Boardin energiaomavaraisuus on korkea. Yhtiö kattaa energiankulutuksensa pääosin omalla tuotannolla ja täydentää sitä markkinaostoilla. Sähkönkulutuksesta suurin osa tulee omasta tuotannosta sekä ostosähköstä Pohjolan Voimalta ja Metsä Fibreltä. Metsä Board omistaa 2,8 % Pohjolan Voimasta, jolta se hankkii sähköä omakustannushintaan.

Metsä Board edistää bio- ja kiertotaloutta jalostamalla pohjoista puuta kestävästi ja tehokkaasti ensiluokkaisiksi tuotteiksi, luoden arvoa asiakkailleen maailmanlaajuisesti. Yhtiön toiminnassa keskeistä on ilmastonmuutoksen hillintä ja siihen sopeutuminen, resurssien tehokas käyttö, luonnon monimuotoisuuden turvaaminen sekä henkilöstön kehitys ja hyvinvointi. Vaikutus ulottuu arvoketjun kautta laajasti, ja toimintaa kehitetään sidosryh- mäpalautteen pohjalta. Lisätietoja löytyy kestävyysraportista ja tilinpäätöksen liitetiedosta 4.1. (taseen aineettomat hyödykkeet).

14

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Toimitus- ja tuotantomäärät

1 000 t

2025

2024

2023

Toimitusmäärät

Taivekartonki

890

992

906

Valkoinen kraftlaineri

474

480

467

Metsä Boardin markkinasellu 1)

368

400

394

Metsä Fibren markkinasellu 2)

720

618

684

Tuotantomäärät

Taivekartonki

856

1 044

859

Valkoinen kraftlaineri

464

484

450

Metsä Boardin sellu 1)

948

1 123

996

Metsä Fibren sellu 2)

694

652

685

1) Sisältää kemiallisen sellun ja kemihierteen (BCTMP)

2) Vastaa Metsä Boardin 24,9 prosentin omistusosuutta Metsä Fibrestä

Toimintakertomus

Taloudelliset tunnusluvut

2025

2024

2023

Liikevaihto, milj. e

1 775,7

1 938,6

1 941,9

Käyttökate milj. e

-3,9

175,9

214,6

vertailukelpoinen, milj. e

29,6

175,0

216,0

Käyttökate, %:a liikevaihdosta

-0,2

9,1

11,1

vertailukelpoinen, %:a liikevaihdosta

1,7

9,0

11,1

Liiketulos milj. e

-169,5

62,3

120,8

vertailukelpoinen, milj. e

-80,2

69,0

122,2

Liiketulos, %:a liikevaihdosta

-9,5

3,2

6,2

vertailukelpoinen, %:a liikevaihdosta

-4,5

3,6

6,3

Tulos ennen veroja, milj. e

-186,9

51,4

120,9

vertailukelpoinen, milj. e

-97,5

58,2

122,6

Kauden tulos, milj. e

-164,6

39,4

101,6

vertailukelpoinen, milj. e

-92,2

44,6

103,8

Osakekohtainen tulos, e

-0,44

0,07

0,27

vertailukelpoinen, e

-0,24

0,09

0,27

Oman pääoman tuotto, %

-9,0

2,0

4,7

vertailukelpoinen, %

-5,0

2,3

4,8

Sijoitetun pääoman tuotto, %

-6,9

2,9

5,0

vertailukelpoinen, %

-3,1

3,2

5,1

Omavaraisuusaste 1) , %

60

64

67

Nettovelkaantumisaste 1) , %

15

18

7

Korollinen nettovelka/vertailukelpoinen käyttökate

8,6

2,0

0,7

Osakekohtainen oma pääoma 1) , e

4,48

4,91

5,35

Korollinen nettovelka 1) , milj. e

254,8

344,9

144,0

Kokonaisinvestoinnit, milj. e

139,5

175,4

228,7

Liiketoiminnan nettorahavirta, milj. e

239,6

37,8

342,8

Henkilöstö 1)

1 939

2 290

2 240

1) tilikauden lopussa

15

Toimintaympäristö

Kartongit

Väestönkasvu, kaupungistuminen, elintason nousu ja muovijätteen vähentäminen ovat globaaleja trendejä, jotka tukevat kuitupoh- jaisten pakkausmateriaalien kysynnän kasvua pitkällä aikavälillä. Kuluttajat toivovat muovia vähentäviä pakkausratkaisuja, ja monet kansainväliset brändivalmistajat ovat sitoutuneet kunnianhimoisiin pakkaus- ja ilmastotavoitteisiin. Korkealaatuiset ensikuitukartongit ovat turvallisia elintarvikekontaktissa, kevyitä ja täysin kierrätet- täviä, vastaten siten tiukentuneeseen EU-sääntelyyn. Pääosin fossiilittomalla energialla tuotettujen ja materiaalitehokkaiden ensikuitukartonkien hiilijalanjälki on selvästi pienempi kuin monilla muilla pakkausmateriaaleilla.

Kartonkien markkinatilanne oli vuonna 2025 haastava, mikä piti käyntiasteet verrattain alhaisina. Kysyntää heikensivät kuluttajien varovainen ostokäyttäytyminen sekä USA:n asettamat tuontitullit Euroopassa valmistetuille tuotteille. Euroopassa markkinatasapai- noa horjuttivat kartonkituonnin kasvu Kiinasta EMEA-alueelle, sekä kapasiteetin lisääntyminen Euroopassa. Lisäksi eurooppalaisten valmistajien kilpailukykyyn vaikutti korkealla pysynyt kuitupuun hinta, joka kuitenkin kääntyi selvään laskuun kesän aikana.

Vuonna 2025 eurooppalaisten valkoisten kraftlainereiden tuottajien toimitukset laskivat selvästi edellisvuoteen verrattuna. Vastaavasti taivekartonkituottajien toimitukset Eurooppaan laskivat edellisvuoteen verrattuna. Valkoisten kraftlainereiden markkinahinnat nousivat selvästi, kun taas taivekartongin markki- nahinnat laskivat edellisvuoteen verrattuna.

Metsä Boardin osuus eurooppalaisten taivekartonkivalmistajien, pois lukien kuppikartonki, globaalista kokonaistoimitusmäärästä oli 32 prosenttia (34).

Metsä Boardin osuus Euroopan taivekartongin tuotantokapasi- teetista vuoden 2025 lopussa oli 32 (38) prosenttia ja valkoisten kraftlainereiden tuotantokapasiteetista 32 (33) prosenttia.

(Lähteet: Fastmarkets FOEX, Fastmarkets RISI, Pro Carton, CEPI Containerboard, verrokkiyhtiöiden internetsivut)

Markkinasellu

Metsä Board ja sen osakkuusyhtiö Metsä Fibre myyvät pääosin pitkäkuituista markkinasellua Eurooppaan ja Aasiaan.

Alhaiset käyntiasteet paperi- ja kartonkituotannossa ovat vähentäneet pitkäkuituisen sellun kysyntää sekä Euroopassa että Kiinassa. Metsä Fibren Joutsenon tehtaan tuotanto oli keskey- tettynä lähes puolet vuodesta markkinaepävarmuuden ja Kiinan alhaisen tilauskannan vuoksi.

Eurooppalaisten selluntuottajien kilpailukykyä ovat heikentäneet korkeana pysynyt kuitupuun hinta ja Yhdysvaltain dollarin heikke- neminen suhteessa euroon.

Euroopassa pitkäkuituisen sellun markkinahinta (PIX, USD) nousi hieman ja Kiinassa laski edellisvuoteen verrattuna. Lyhytkuituisen sellun markkinahinnat laskivat voimakkaasti sekä Kiinassa että Euroopassa.

Liikevaihto ja tulos

Metsä Boardin liikevaihto oli 1775,7 miljoonaa euroa (1938,6). Liike- vaihdosta 56 (57) prosenttia tuli taivekartongista, 26 (25) prosent- tia valkoisista kraftlainereista, 12 (14) prosenttia markkinasellusta ja 6 (4) prosenttia muista toiminnoista. Markkina-alueittain liike- vaihdosta 60 (58) prosenttia tuli Eurooppa-alueelta, 25 (27) pro- senttia Americas-alueelta ja 15 (15) Kehittyvät markkinat-alueelta.

20

15

10

5

0

-5

23

24

25

Liikevaihto ja vertailukelpoinen liiketulos-%

2 000

1 500

1 000

500

0

-500

Liikevaihto, milj. euroa

Vertailukelpoinen liiketulos, %:a

milj. euroa

%

Vertailukelpoinen liiketulos oli -80,2 miljoonaa euroa (69,0) ja liike- tulos oli -169,5 miljoonaa euroa (62,3). Katsauskauden vertailukel- poisuuteen vaikuttavat erät olivat yhteensä -89,4 miljoonaa euroa. Erät muodostuivat Takon tehtaan arvonalentumiseen liittyvistä eristä -27,3 miljoonaa euroa, kustannussäästö- ja tulosparannusoh- jelmasta -21,0 miljoonaa euroa, toiminnanohjausjärjestelmän (ERP) uudistushankkeen arvonalentumisesta -35,0 miljoonaa euroa ja osakkuusyhtiö Metsä Fibren liiketoimintaan liittyvistä eristä -4,4 miljoonaa euroa ja muista eristä -1,7 miljoonaa euroa.

Kartongin kokonaistoimitukset tammi–joulukuussa olivat yhteensä 1 364 000 tonnia (1 472 000), josta 57 prosenttia (55) Eurooppaan, 29 prosenttia (31) Amerikkoihin ja 14 prosenttia (14) kehittyville markkinoille. Markkinasellutoimitukset olivat 368 000 tonnia (400 000), josta 66 prosenttia (72) Eurooppaan ja 34 prosenttia (28) kehittyville markkinoille.

Tilikauden vertailukelpoista liiketulosta heikensivät markkinasel- lun alhaisempi keskihinta, Metsä Fibren pienentynyt tulososuus, taivekartongin laskeneet toimitusmäärät sekä markkinaperusteiset tuotannonrajoitukset.

Valuuttakurssivaihteluilla, sisältäen suojaukset, oli noin 6 miljoo- nan euron positiivinen liiketulosvaikutus edellisvuoteen verrattuna.

Kemikaalikustannukset laskivat, mutta puu- ja logistiikkakustan- nukset nousivat. Tehtaiden huolto- ja kunnossapitokustannukset olivat edellisvuotta korkeammat, kun taas muut kiinteät kustan- nukset laskivat.

Käyttämättä jääneitä päästöoikeuksia myytiin noin 10 miljoonalla eurolla (35).

Poistot kasvoivat noin 4 miljoonaa euroa edellisvuodesta.

Vertailukelpoinen liiketulos sisältää noin 14 miljoonaa euroa (FY’24: 30,5 miljoonaa euroa) vakuutuskorvauksia, jotka liittyvät Metsä Fibren Kemin biotuotetehtaan kaasuräjähdykseen ja

16

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

soodakattilan korjausseisokkiin. Summa sisältää Metsä Fibren tulososuuden kautta tulevan vaikutuksen.

Osakkuusyhtiö Metsä Fibren tuloksen osuus Metsä Boardin tammi–joulukuun vertailukelpoisesta tuloksesta oli -33,0 miljoonaa euroa (-10,2). Metsä Fibren vertailukelpoista liiketulosta painoi erityisesti markkinasellun hinnan lasku Kiinassa. Myös puukus- tannukset olivat edellisvuotta korkeammat. Tulosheikennystä tasapainottivat kasvaneet sellutoimitukset, laskeneet kemikaali- ja energiakulut sekä sahaliiketoiminnan parantunut kannattavuus.

Rahoitustuotot ja -kulut olivat yhteensä -17,3 miljoonaa euroa (-10,8) sisältäen kurssierot myyntisaamisista, ostoveloista, rahoituseristä ja valuuttasuojausten arvostuksesta -1,2 miljoonaa euroa (-2,8).

Tulos ennen veroja oli -186,9 miljoonaa euroa (51,4). Vertailukel- poinen tulos ennen veroja oli -97,5 miljoonaa euroa (58,2). Tuloverot olivat 22,3 miljoonaa euroa (-12,0).

Osakekohtainen tulos oli -0,44 euroa (0,07) ja vertailukelpoinen osakekohtainen tulos -0,24 euroa (0,09). Oman pääoman tuotto oli -9,0 prosenttia (2,0) ja vertailukelpoinen oman pääoman tuotto -5,0 prosenttia (2,3). Sijoitetun pääoman tuotto oli -6,9 prosenttia (2,9) ja vertailukelpoinen sijoitetun pääoman tuotto -3,1 prosenttia (3,2).

Muutosohjelma ja käyttöpääoman vapauttaminen

Muutosohjelma (kustannussäästö- ja kannattavuuden parantamisohjelma)

Metsä Board käynnisti 31.7.2025 muutosohjelman, jonka tavoit- teena on kasvattaa vuosittaista käyttökatetta 200 miljoonalla eurolla (run-rate) vuoden 2027 loppuun mennessä. Ohjelmassa keskitytään kustannussäästöjen ohella kaupallisen kyvykkyy- den vahvistamiseen sekä toiminnan yksinkertaistamiseen ja tehostamiseen.

Vuoden 2025 loppuun mennessä muutosohjelmassa toteutettu- jen toimenpiteiden kustannussäästövaikutus on yhteensä noin 52 miljoonaa euroa (run-rate). Suurin osa toimenpiteistä toteutettiin loka–joulukuussa 2025, ja vaikutukset alkavat näkyä vähitellen tuloksessa vuodesta 2026 lähtien. Kustannussäästöt syntyvät pääosin muutosneuvottelujen seurauksena, joiden myötä yhtiössä vähenee 310 työtehtävää. Lisäksi muita tulosta parantavia kustan- nussäästöjä saatiin tuotannon ja hankinnan tehostamistoimilla.

Kustannussäästöjen vuosittaisena vertailutasona käytetään keskimääräistä kulurakennetta ajanjaksolta H2/2024–H1/2025. Kannattavuuden parantumista mitataan vuositasolle muunnetun käyttökatteen (EBITDA) perusteella, joka pohjautuu vuoden 2025 toisen ja kolmannen neljänneksen toteutuneisiin lukuihin.

Käyttöpääoman vapauttaminen

31.7.2025 yhtiö asetti tavoitteeksi vapauttaa käyttöpääomaa vähin- tään 150 miljoonaa euroa vuoden 2025 loppuun mennessä.

Kesä–joulukuussa vapautettiin käyttöpääomaa yhteensä noin 300 miljoonaa euroa, eli selvästi yli tavoitteen. Tämä tapahtui pääosin tuotantoa rajoittamalla sekä puunostojen maksuaikoihin liittyvillä rahoitusjärjestelyillä.

Liiketoiminnan kehitys

Kuluttajakartonki (taivekartonki)

Taivekartongin toimitukset vuonna 2025 olivat 890 000 tonnia (992 000), josta 59 prosenttia (56) Eurooppaan, 22 prosenttia (24) Amerikkoihin ja 19 prosenttia (20) kehittyville markkinoille.

Metsä Boardin tärkeimmällä kasvumarkkinalla Euroopassa kartonkien kysyntä oli vuonna 2025 vaisua kuluttajien varovaisen ostokäyttäytymisen vuoksi. Markkinatasapainoa heikensivät lisääntynyt kartonkituonti Kiinasta sekä kapasiteetin kasvu Euroopassa. Metsä Boardin taivekartonkitoimitukset Eurooppaan laskivat 6 prosenttia edellisvuodesta.

Yhdysvaltojen asettamat 15 prosentin tullimaksut heikensivät Metsä Boardin kartonkien myyntiä alueella merkittävästi. Taivekartonkitoimitukset Yhdysvaltoihin laskivat 17 prosenttia edellisvuodesta. Tullimaksujen vaikutusta on voitu siirtää hintoihin vain osittain, sillä markkinoilla on ollut saatavilla korvaavia tuotteita. Yhtiön tavoitteena on kuitenkin säilyttää vahva markkina-asema ja asiakassuhteet Yhdysvalloissa, missä Metsä Boardin kartonkien suorituskyky ja palveluvalikoima ovat arvostettuja.

Taivekartongin keskimääräiset myyntihinnat euroissa säilyivät suunnilleen edellisvuoden tasolla.

Taivekartongin tuotantomäärät olivat yhteensä 856 000 tonnia (1 044 000).

Heikko kysyntäympäristö ja käyttöpääoman vapauttamistoimet johtivat merkittäviin tuotannonrajoituksiin, minkä seurauksena käyntiasteet pysyivät selvästi normaalia alempina koko vuoden ajan. Lisäksi markkinalähtöisten rajoitusten ohella taivekartongin tuotantomääriä vähensi Simpeleen investointiseisokki syksyllä 2025.

Aaltopahvikartonki (valkoinen kraftlaineri)

Valkoisen kraftlainerin toimitukset vuonna 2025 olivat 474 000 ton- nia (480 000), josta 54 prosenttia (52) Eurooppaan, 43 prosenttia (45) Amerikkoihin ja 3 prosenttia (3) kehittyville markkinoille.

Euroopassa aaltopahvikartonkien kysyntä säilyi vuoden aikana vaimeana, mutta suhteellisen vakaana. Metsä Boardin valkoisten kraftlainereiden toimitukset Eurooppaan kasvoivat 4 prosenttia edellisvuodesta.

Yhdysvalloissa tullimaksujen siirtäminen päällystetyn valkoisen kraftlainerin loppuhintaan on onnistunut melko hyvin korvaavien tuotteiden rajallisen saatavuuden vuoksi. Metsä Boardin valkoisten kraftlainereiden toimitukset Yhdysvaltoihin laskivat 7 prosenttia edellisvuodesta.

Valkoisen kraftlainerin keskimääräiset myyntihinnat euroissa säilyivät suunnilleen edellisvuoden tasolla.

Valkoisten kraftlainereiden tuotantomäärät olivat yhteensä 464 000 (484 000).

Markkinasellu ja BCTMP

Metsä Boardin markkinasellutoimitukset (ml. BCTMP) olivat tammi–joulukuussa 368 000 tonnia (400 000). Toimituksista 67

17

prosenttia (72) oli Eurooppaan ja 33 prosenttia (28) kehittyville markkinoille.

Osakkuusyhtiö Metsä Fibren kokonaissellutoimitukset olivat yhteensä 2 893 000 tonnia (2 484 000).

Alhaiset käyntiasteet paperi- ja kartonkituotannossa Euroopassa ja Kiinassa vähensivät markkinasellun kysyntää. Metsä Fibren Joutsenon tehtaan tuotanto oli keskeytettynä noin kuusi kuukautta markkinaepävarmuuden ja Aasian alhaisen tilauskannan vuoksi. Eurooppalaisten selluntuottajien kilpailukykyä heikensivät korkeana pysynyt kuitupuun hinta sekä Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen suhteessa euroon.

Metsä Boardin sellun ja kemihierteen tuotantomäärät olivat yhteensä 948 000 tonnia (1 123 000).

Rahavirta

Liiketoiminnan nettorahavirta tammi–joulukuussa 2025 oli 239,6 miljoonaa euroa (1–12/2024: 37,8). Käyttöpääoma laski 231,3 miljoonaa euroa (nousi 96,3).

Liiketoiminnan rahavirta vahvistui edellisvuoteen verrattuna mer- kittävästi käyttöpääoman hallintatoimien ansiosta. Vuoden toisella puoliskolla onnistuttiin vapauttamaan käyttöpääomaa noin 300 miljoonaa euroa, kun alkuperäinen tavoite oli 150 miljoonaa euroa. Tämä saavutettiin tuotantoa rajoittamalla sekä hyödyntämällä puunostojen maksuaikoihin liittyviä rahoitusjärjestelyjä. Käyttöpää- oman tehokas hallinta säilyy yhtiön keskeisenä painopisteenä myös lähitulevaisuudessa.

Rahavirta investointien jälkeen parani merkittävästi ja oli selvästi positiivinen vuonna 2025.

Vuonna 2025 osakkuusyhtiö Metsä Fibreltä saadut osingot olivat 0 miljoonaa euroa (2024: 9,8).

Tase ja rahoitus

Kauden lopussa 31.12.2025 Metsä Boardin omavaraisuusaste oli 60 prosenttia (31.12.2024: 64) ja nettovelkaantumisaste 15 prosenttia (18). Korollisen nettovelan suhde edellisen 12 kuukauden vertailukelpoiseen käyttökatteeseen oli 8,6 (2,0).

Korolliset velat olivat 564,5 miljoonaa euroa (31.12.2024: 527,4). Korollisista veloista oli vaihtuvakorkoista 29,9 prosenttia ja loput kiinteäkorkoista. Velan keskikorko oli 2,9 prosenttia (2,7) ja pitkäaikaisen velan keskimaturiteetti 3,1 vuotta (2,2). Velan korkosidonnaisuusaika oli 18,3 kuukautta (19,8).

Korollinen nettovelka oli 254,8 miljoonaa euroa (31.12.2024: 344,9).

Toukokuussa 2025 Metsä Board laski liikkeelle 200 miljoonan euron vihreän joukkovelkakirjalainan. Laina erääntyy vuonna 2031 ja sen vuotuinen kuponkikorko on 3,875%.

Käytettävissä oleva likviditeetti kauden lopussa oli 559,3 miljoonaa euroa (31.12.2024: 382,6) sisältäen likvidejä varoja ja sijoituksia 309,3 miljoonaa euroa sekä syndikoidun valmiusluot- tolimiitin (revolving credit facility) 250,0 miljoonaa euroa. Uudella,

lokakuussa 2025 allekirjoitetulla 250 miljoonan euron valmiusluot- tolimiitillä korvattiin aiempi, nostamatta ollut 200 miljoonan euron limiitti.

Likvideistä varoista 307,5 miljoonaa oli lyhytaikaisia talletuksia Metsä Group Treasuryyn ja 1,8 miljoonaa kassavaroja sekä sijoituksia. Likviditeettinä raportoitavien erien lisäksi likviditeetti- reserviä täydentävät Metsä Groupin sisäinen 150 miljoonan euron lyhytaikainen rahoituslimiitti sekä 200 miljoonan euron kotimainen yritystodistusohjelma. Kauden lopussa yritystodistuksia ei ollut lainkaan liikkeessä.

Muiden pitkäaikaisten sijoitusten käypä arvo oli 185,5 miljoonaa euroa (31.12.2024: 219,7). Arvon muutos liittyi Pohjolan Voima Oyj:n osakkeiden käyvän arvon laskuun.

Nettovaluuttavirrasta oli kauden lopussa suojattuna keskimäärin 7,0 kuukautta sisältäen myyntisaamisten ja ostovelkojen taseposi- tion suojauksen.

Metsä Boardilla on investment grade -tasoiset luottoluokitukset S&P Globalilta ja Moody’s:ilta. S&P Globalin luottoluokitus yhtiölle on BBB- ja näkymä negatiivinen. Moody’sin luottoluokitus on Baa3 ja näkymä negatiivinen; näkymä päivitettiin marraskuussa vakaasta negatiiviseksi.

Investoinnit

Tammi–joulukuun 2025 kokonaisinvestoinnit olivat 139,5 miljoonaa euroa (1–12/2024: 175,4), joista kasvu- ja kehitysinvestointien osuus oli noin 58 prosenttia ja kunnossapitoinvestointien osuus noin 42 prosenttia. Kokonaisinvestoinneista omistettuja käyttö- omaisuushyödykkeitä oli 136,5 miljoonaa euroa (163,8) ja vuokrat- tuja käyttöomaisuushyödykkeitä 3,1 miljoonaa euroa (11,6).

Vuonna 2025 valmistui Simpeleen taivekartonkikoneen uudistusinvestointi, joka paransi merkittävästi kartongin laatua ja suorituskykyä. Samalla tehtaan vuosituotantokapasiteetti kasvoi 10 000 tonnilla. Uuden teknologian käyttöönotto nosti Simpeleen tehtaan tuotannossa käytettävän fossiilittoman energian osuuden 98 prosenttiin. Kokonaisuudessaan noin 60 miljoonan euron investointi jakautuu vuosille 2024–2025.

Osana heinäkuussa käynnistettyä muutosohjelmaa sekä kassavirran tehostamistoimia Metsä Board päätti toistaiseksi olla etenemättä suunniteltujen investointihankkeiden kanssa niiden riittämättömän kannattavuuden vuoksi nykyisessä markkinati- lanteessa. Yhtiö keskeytti esiselvitykset Husumin sellutehtaan kuivauskoneen uudistamisesta ja Kyron tehtaan barrierkartonkien kehityksestä. Myöskään Metsä Tissuen kanssa suunniteltua Husu- min BM2-kartonkikoneen tuotantosuunnan muutosta ei toistaiseksi edistetä.

Metsä Groupin toiminnanohjausjärjestelmän (ERP) uudistusin- vestointi, joka koskee myös Metsä Boardia, on toistaiseksi keskey- tetty. Hankkeeseen liittyen Metsä Board kirjaa 35 miljoonan euron suuruisen arvonalentumisen loka-joulukuun 2025 liiketulokseen vertailukelpoisuuteen vaikuttavana eränä. Hankkeen jatkamista, laajuutta ja toteutustapaa arvioidaan myöhemmin uudelleen.

18

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

T&K-toiminta

Kuitupakkausmateriaalien kiertotaloudessa Metsä Boardin rooli on tuottaa markkinoille korkealaatuisia ensikuitukartonkeja mahdolli- simman resurssitehokkaasti, korvata fossiilipohjaisia pakkausma- teriaaleja ja pienentää pakkausten hiilijalanjälkeä.

Kartongin keventäminen on yksi Metsä Boardin tuotekehityksen painopisteistä. Fossiilittoman energian käytön lisäksi kartongin keveys vaikuttaa merkittävästi pakkauksen hiilijalanjälkeen. Yhtiön tavoitteena on, että tulevaisuudessa tuotetulla kartonkitonnilla on nykyistä alhaisempi puun, energian ja veden käyttö.

Toinen painopiste on barrier-ratkaisujen kehittäminen erityisesti elintarvikepakkauksiin. Tavoitteena on tarjota asiakkaille kartonkipohjaisia vaihtoehtoja, jotka vähentävät muovin käyttöä ja täyttävät EU:n sääntelyvaatimukset (PPWR, EPR). Metsä Board oli mukana kehittämässä Starbucksin ikonisen take away -kupin uudistamista kotikompostoituvaksi ja laajasti kierrätettäväksi kuumien juomien kupiksi

Vuonna 2025 toteutetuissa elinkaariarviointiin perustuvissa tut- kimuksissa osoitettiin, että Metsä Boardin kartonkipakkauksilla on negatiivinen hiilijalanjälki, koska kartonki sitoo enemmän hiiltä kuin sen valmistus vapauttaa. Ensimmäisessä tutkimuksessa tarkastel- tiin dispersiopäällystetystä kartongista valmistettua marjarasiaa verrattuna PET-muovipakkaukseen, ja toisessa PE-päällystetystä kartongista valmistettua takeaway-ruokapakkausta verrattuna fossiilipohjaiseen PP-muovipakkaukseen. Tutkimusten tekniset raportit ja kolmannen osapuolen arvioinnit ovat saatavilla Metsä Boardin verkkosivuilla.

Loppuvuodesta valmistunut Simpeleen kartonkitehtaan modernisointi paransi merkittävästi Simpeleen taivekartongin suorituskykyä mahdollistaen terävämmän ja elävämmän painojäl- jen vaativiin pakkaussovelluksiin. Uuden teknologian käyttöönotto nosti fossiilittoman energian osuuden tehtaan energiankäytöstä 98 prosenttiin.

Äänekosken osaamiskeskus tarjoaa aktiivisen yhteistyöympäris- tön pakkausmateriaalien ja -ratkaisujen tutkimukseen, innovointiin ja testaukseen. Vuonna 2025 osaamiskeskuksessa järjestettiin 41 kehitystyöpajaa asiakkaiden kanssa, joiden tavoitteena oli muun muassa pienentää pakkauksen ympäristövaikutuksia. Osa työpajoista toteutettiin virtuaalisesti.

Metsä Boardin tutkimus- ja kehitysmenot olivat vuonna 2025 yhteensä 6,3 (7,4) miljoonaa euroa eli 0,4 prosenttia (0,4) liikevaih- dosta. Menot sisältävät suorat kustannukset ilman poistoja sekä toiminnan investoinnit.

Merkittävimmät riskit ja epävarmuustekijät

Metsä Boardin riskienhallinta on systemaattista ja ennakoivaa toimintaa, jonka tavoitteena on tunnistaa, arvioida ja hallita liike- toimintaan liittyviä riskejä, uhkia ja mahdollisuuksia. Yhtiön hallitus vastaa riskienhallinnasta ja hyväksyy riskienhallintapolitiikan. Metsä Boardissa arvioidaan säännöllisesti strategisia, operatiivisia ja rahoitusriskejä, jotka huomioidaan suunnitteluprosesseissa ja joihin varaudutaan hallintatoimenpitein. Johtoryhmä tarkastelee merkittävimpiä riskejä osana johtoryhmätyöskentelyä.

Riskit, jotka ylittävät yhtiön riskinkantokyvyn, on siirretty vakuu- tus-, johdannais- ja muilla sopimuksilla vakuutusyhtiöille, pankeille ja muille vastapuolille. Merkittävät vahinkoriskit on katettu konser- nin omaisuus-, keskeytys-, vastuu-, kuljetus- ja luottovakuutuksilla.

Tunnistetuista riskeistä ja niiden hallinnasta raportoidaan halli- tukselle ja tarkastusvaliokunnalle vähintään kaksi kertaa vuodessa. Vuonna 2025 toteutetuissa riskienarvioinneissa tunnistettiin seu- raavat Metsä Boardin toimintaan ja kannattavuuteen mahdollisesti vaikuttavat riskit ja epävarmuustekijät:

Strategiset riskit

Maailmantalouden kehittyminen

Epävarmuus maailmantalouden kehityksessä jatkuu, ja Euroalueen talouskasvu on elpymisestä huolimatta edelleen vaimeaa. Kulut- tajien heikko luottamus ja varovainen ostokäyttäytyminen vaikut- tavat kuluttajatuotteiden kysyntään. Tilanteen pitkittyminen voi heikentää Metsä Boardin tuotteiden kysyntää ja kannattavuutta.

Geopoliittiset riskit

Muutokset johtavien teollisuusmaiden teollisuus- ja kauppapo- litiikassa sekä geopoliittisten riskien toteutuminen tai kriisien eskaloituminen voivat johtaa laajempiin kaupan rajoituksiin tai kansainvälisten pakotteiden käyttöönottoon. Tällaiset toimet voivat hidastaa maailmantalouden elpymistä ja kasvua sekä jopa supistaa globaaleja kauppavirtoja. Uudet kaupan rajoitukset ja pakotteet voivat vaikuttaa Metsä Boardin tuotteiden kysyntään ja heikentää yhtiön kannattavuutta.

Venäjän Ukrainassa käymän hyökkäyssodan jatkuminen on ylläpitänyt maailmanlaajuisia geopoliittisia jännitteitä ja heikentänyt talouskehitystä. Venäjälle asetettujen pakotteiden ja vastapakot- teiden vaikutukset sekä kriisistä johtuvat riskit kohdistuvat mm. tuotannontekijöiden kustannuksiin ja saatavuuteen, energiainfra- struktuuriin sekä kyberturvallisuuteen.

Jännitteet Lähi-Idässä voivat aiheuttaa epävarmuutta globaalissa toimintaympäristössä, heikentää maailmankauppaa, häiritä toimitusketjuja ja nostaa raaka-aineiden hintoja.

19

Kilpailu- ja toimintaympäristön muutokset

Metsä Board toimii alalla, jossa kysynnän ja tarjonnan tasapaino vaikuttaa suoraan lopputuotteiden kysyntään ja hintatasoon. Kilpailijoiden kapasiteetin kasvu tai tuotevalikoimien laajentuminen voivat heikentää hintatasoa ja vaikuttaa negatiivisesti Metsä Boardin kannattavuuteen.

Kiinan kartonkituonnin kasvu EMEA-alueelle ja Euroopan kapasiteetin lisääntyminen ovat luoneet ylikapasiteettia, joka horjuttaa markkinatasapainoa Euroopassa. Kysyntää nopeammin kasvava tarjonta voi aiheuttaa epätasapainoa myös muilla yhtiön markkina-alueilla ja vaikuttaa lopputuotteiden hintoihin ja yhtiön kannattavuuteen.

Yhdysvaltojen asettamat 15 prosentin tuontitullit ovat heiken- täneet Metsä Boardin tuotteiden kilpailukykyä Yhdysvalloissa. Mahdolliset lisätullit ja hallinnon muuttuvat linjaukset voivat lisätä taloudellista epävarmuutta, heikentää maailmankauppaa ja voimistaa rahoitusmarkkinoiden volatiliteettia. Vuonna 2025 noin 20 prosenttia Metsä Boardin liikevaihdosta kertyi Yhdysvalloista.

Merkittävät valuuttakurssimuutokset voivat vaikuttaa tuotteiden markkinatasapainoon ja yritysten kilpailukykyyn.

Mikäli asiakkaiden edellyttämät puun sertifiointikriteerit eivät täyty – esimerkiksi FSC-sertifioinnin suosiminen PEFC:n sijaan – voi tämä heikentää yhtiön tuotteiden kilpailukykyä ja rajoittaa myyntiä. Lisäksi sääntelymuutokset, kuten EU:n ilmasto- ja ympäristöpolitiikka sekä uudet vaatimukset hiilidioksidi-, rikki- tai muiden päästöjen rajoittamiseksi, voivat heikentää Metsä Boardin kannattavuutta tai tuotannon jatkuvuutta. Kertakäyttöisten ruoka- ja tarjoilupakkausten hyväksyttävyyteen liittyy myös sääntelyriskejä.

Keskittynyt tuotevalikoima

Metsä Boardin tuotevalikoima on keskittynyt korkealuokkaisiin ensikuitupohjaisiin kartonkituotteisiin. Tuoteportfolion rajallisuus altistaa liiketoiminnan kysynnän vaihteluille ja markkinamuu- toksille, millä voi olla negatiivinen vaikutus liikevaihtoon ja kannattavuuteen.

Sellun hintariski

Metsä Board on yliomavarainen sellussa Metsä Fibren 24,9 prosen- tin omistusosuuden kautta. Sellun markkinahinnan 10 prosentin nousu (tai lasku) vaikuttaa Metsä Boardin liiketulokseen noin +40 miljoonaa euroa (tai -40 miljoonaa euroa), sisältäen Metsä Fibren omistusosuuden vaikutuksen. Globaaleilla sellumarkkinoilla raken- teelliset muutokset asiakkaiden sellun käytössä, lisääntyvä kilpailu ja uusi tuotantokapasiteetti voivat heikentää markkinasellun kysyntää ja hintakehitystä.

Kiinan talouden vaikutukset

Kiina on keskeinen markkina erityisesti Metsä Fibrelle. Maan talouskasvua hidastavat kiinteistömarkkinoiden ongelmat, tiukka sääntely ja heikko kotimainen kysyntä, eikä elvytys ole kääntänyt suuntaa. Kiinan talouskasvun pitkittynyt heikkous ja maan oman sellutuotannon kehitys voivat vaikuttaa erityisesti Metsä Fibren

tuotteiden kysyntään Kiinassa. Demografiset haasteet ja geopoliit- tiset jännitteet, etenkin Kiinan ja Yhdysvaltojen välillä, heikentävät näkymiä. EU–Kiina-suhteiden heikkeneminen tai kysynnän jatkava lasku voi vähentää sellun ja kartonkien kysyntää. Lisäksi teollisuu- den ongelmat voivat pahentaa toimitusketjuhaasteita ja nostaa kustannuksia.

Tasearvoihin ja kassavirtaodotuksiin liittyvä riski

Yhtiö arvioi säännöllisesti taseen pitkäaikaisten varojen eriä tuleviin kassavirtaodotuksiin perustuen. Mikäli markkinaolosuhteet muuttuvat merkittävästi tai pitkäkestoisesti, tämä voi vaikuttaa tase-erien arvostuksiin ja johtaa arvonalentumisiin.

Operatiiviset riskit

Raaka-aineiden kustannus- ja saatavuusriskit

Merkittävät tai ennakoimattomat raaka-aineiden – kuten puun, energian ja kemikaalien – hintavaihtelut ja saatavuusongelmat voivat heikentää kannattavuutta, uhata toiminnan jatkuvuutta ja suunniteltujen kehitysinvestointien toteutumisen.

Venäjän puunhankinnan päättyminen ja kuitupuun lisääntynyt energiakäyttö ovat viime vuosina kiristäneet puumarkkinoita ja nostaneet hintatasoa. Vaikka raakapuun hinnat kääntyivät laskuun kesällä 2025, kustannustaso on edelleen korkea. Puun kysynnän kasvu tai saatavuuden heikkeneminen voisi jälleen nostaa hintoja, mikä heikentäisi kannattavuutta ja vaarantaisi tuotannon jatkuvuu- den. Lähi-idän konfliktin uusi kärjistyminen voi nostaa öljyn ja maa- kaasun hintoja. Sähkön, maakaasun ja kemikaalien hintavaihtelut tai saatavuusongelmat voivat heikentää kannattavuutta.

Kuljetuskapasiteetin saatavuuteen, epävakaisiin olosuhteisiin keskeisillä läpikulkureiteillä sekä markkinahintojen merkittävään nousuun liittyvät riskit voivat haitata Metsä Boardin ja osakkuusyh- tiö Metsä Fibren tuotekuljetuksia ja siten heikentää kannattavuutta.

Valuuttakurssien muutokset voivat vaikuttaa joidenkin tuotannontekijöiden kustannuksiin. Näitä riskejä hallitaan ensisijaisesti pitkäaikaisilla toimitussopimuksilla ja niihin liittyvillä johdannaissopimuksilla.

Tuotannon keskittyminen suppealle maantieteelliselle alueelle

Metsä Boardin tuotantolaitokset sijaitsevat pääosin Suomessa ja yksi Ruotsissa. Työmarkkinariidat metsäteollisuudessa ja jakeluket- jussa näissä maissa voivat häiritä tuotantoa ja asiakastoimituksia sekä heikentää yhtiön kilpailukykyä ja kannattavuutta.

Jatkuvuusriskit

Tuotannon jatkuvuuteen voivat vaikuttaa vakavat häiriöt, kuten tuli- palot, räjähdykset, merkittävät konerikot, sään ääri-ilmiöt, ympäris- tövahingot, työmarkkinariidat, kyberhyökkäykset, tartuntataudit, raaka-aineiden ja energian saatavuusongelmat sekä toimitusketjun häiriöt.

20

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Pitkäaikaiset keskeytykset voivat aiheuttaa merkittäviä taloudellisia menetyksiä ja pysyviä asiakasmenetyksiä. Yhtiöllä on jatkuvuussuunnitelmia sekä omaisuutta ja liiketoimintaa turvaavia vakuutuksia, mutta vakuutusten saatavuuteen, hinnoitteluun ja korvausten hyväksyttävyyteen voi liittyä epävarmuuksia.

Liiketoiminnan kehittäminen

Liiketoiminnan kehitys ja kasvu edellyttävät strategisia valintoja, joihin liittyy riskejä. Epävarmuudet koskevat muun muassa kas- vuinvestointien valintaa ja ajoitusta, myynnin ja asiakasportfolion kehittämistä sekä uusien tuotteiden kaupallista- mista. Myynnin globaali laajentaminen sisältää myös kustannus- ja valuuttakurssiriskejä.

Liiketoimintaa kehitetään myös tuotantoteknologiaa uudistamalla, tehokkuusohjelmilla, tuotekehityksellä sekä liiketoimintaprosesseja yhtenäistämällä. Kehityshankkeiden vii- västykset, kustannusten merkittävät ylitykset tai tuotannollisten ja kaupallisten tavoitteiden epäonnistuminen voivat heikentää yhtiön kannattavuutta. Yhtiöllä on käynnissä merkittävä kustannus- säästö- ja kannattavuuden parantamisohjelma, jonka tavoitteena on sopeuttaa kustannusrakennetta, tehostaa liiketoimintaa ja vahvistaa edellytyksiä kestävälle kasvulle. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen liittyy riskejä.

Yritys- ja turvallisuusriskit

Yritysturvallisuutta uhkaavia riskejä ovat muun muassa puutteet henkilö- ja työturvallisuudessa, taloudellisten väärinkäytösten hallinnassa, negatiivinen informaatiovaikuttaminen, kyberuhat, toimitusketjuihin kohdistuvat riskit sekä sisäisen valvonnan riittävyys. Tietojärjestelmiin kohdistuva kyberhyökkäys voisi johtaa arkaluontoisten tietojen vuotamiseen ja vahingoittaa yhtiön mai- netta. Yritysturvallisuuden prosesseja, ohjeistusta, koulutusta ja sisäistä valvontaa kehitetään jatkuvasti, ja kriisitilanteiden hallintaa harjoitellaan säännöllisesti.

Henkilöstön saatavuus ja pysyvyys

Ammattitaitoisen henkilöstön saatavuuden ja pysyvyyden heikkeneminen voisi vaarantaa yhtiön liiketoiminnan jatkuvuuden ja strategisten tavoitteiden toteutumisen. Metsä Board hallitsee riskiä kehitysohjelmilla, seuraajasuunnittelulla ja työnantajakuvan vahvistamisella sekä varautuu eläköitymisiin edistämällä monitai- toisuutta, työkykyä ja työnkiertoa.

Vastuuriskit

Metsä Boardin liiketoimintaan liittyy vastuuriskejä, kuten sopi- mus-, ympäristö- ja tuotevastuuriskejä, joita hallitaan tehokkailla prosesseilla, sopimuskoulutuksella, johtamiskäytännöillä, laadun- hallinnalla ja toiminnan läpinäkyvyydellä. Osa riskeistä on katettu vakuutussopimuksilla.

Kestävä kehitys ja liiketoiminnan eettisyys

Kestävän kehityksen ja liiketoiminnan eettisyyden riskejä sekä niiden vaikutuksia yhtiön toimintaan käsitellään tarkemmin toimin- takertomuksen Kestävyysraportti-osiossa.

Rahoitusriskit

Rahoitukseen liittyviä riskejä hallitaan Metsä Boardin hallituksen hyväksymän rahoituspolitiikan mukaisesti, jonka tavoitteena on turvata yhtiön taloudellinen kannattavuus ja vakaus, var- mistaa kustannustehokas rahoitus sekä suojautua tehokkaasti rahoitusriskeiltä.

Muutokset yhtiön liiketoiminnan suorituskyvyssä, taloudellisissa ennusteissa tai luottoluokituksessa voivat vaikuttaa rahoituksen saatavuuteen ja kustannuksiin. Lisäksi rahoitusmarkkinoiden mah- dolliset häiriöt voivat vaikeuttaa luotto- ja velkakirjamarkkinoiden toimintaa, mikä saattaa heikentää yhtiön kykyä hankkia pitkän aikavälin velkarahoitusta kilpailukykyiseen hintaan.

Valuuttakurssiriskit

Metsä Board myy tuotteitaan useissa maissa ja on siten altis valuuttakurssien vaihteluille. Valuuttakurssien muutoksilla voi olla merkittävä vaikutus yhtiön liiketulokseen. Yhdysvaltain dollarin 10 prosentin vahvistuminen suhteessa euroon kasvattaisi vuotuista liiketulosta noin 50 miljoonalla eurolla. Ruotsin kruunun vastaava vahvistuminen heikentäisi tulosta noin 40 miljoonalla eurolla, ja Ison-Britannian punnan vahvistuminen kasvattaisi tulosta noin 15 miljoonalla eurolla. Valuuttakurssien heikkeneminen vaikuttaisi päinvastoin. Herkkyysanalyysi ei sisällä suojausten vaikutusta.

Luottoriskit

Kaupalliseen toimintaan liittyvien luottoriskien hallinta on Metsä Boardin ylimmän johdon ja Metsä Groupin keskitetyn luotonvalvon- nan vastuulla. Johto määrittää asiakkaille myönnettävät luottorajat ja maksuehdot yhteistyössä keskitetyn luotonvalvonnan kanssa. Luottovakuutus kattaa pääsääntöisesti lähes kaikki luottoriskit, ja asiakasluottoriski oli vuonna 2025 normaalilla tasolla. Luoton- valvonnan pääperiaatteet on määritelty Metsä Groupin keskitetyn luotonvalvonnan luotonhallintaohjeissa.

Metsä Boardin rahoitusriskejä ja niiden hallintaa on kuvattu tarkemmin vuoden 2025 vuosikatsauksen konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa 5.6 Rahoitusriskien hallinta.

21

Osakkeet ja kaupankäynti

Metsä Boardilla on kaksi osakesarjaa. Jokainen A-osake oikeuttaa yhtiökokouksessa äänestämään kahdellakymmenellä (20) ja B-osake yhdellä (1) äänellä. Kaikki osakkeet oikeuttavat yhtäläiseen osinkoon. Metsä Boardin osakkeet ovat listattu Nasdaq Helsinkiin.

Joulukuun 2025 päätöskurssi Metsä Boardin B-osakkeella Nasdaq Helsingissä oli 3,11 euroa. Osakkeen ylin kurssi katsaus- kaudella oli 4,83 euroa ja alin 2,56 euroa. Vastaavasti A-osakkeen päätöskurssi oli 4,36 euroa, ylin 7,38 euroa ja alin 4,10 euroa.

Tammi–joulukuussa B-osakkeen keskimääräinen päivittäinen osakevaihto Nasdaq Helsingissä oli noin 510 500 osaketta ja A-osakkeen noin 2 900 osaketta. B-osakkeen kokonaisvaihto oli noin 428 miljoonaa euroa ja A-osakkeen noin 4 miljoonaa euroa.

Metsä Boardin kaikkien osakkeiden markkina-arvo joulukuun 2025 lopussa oli noin 1,1 miljardia euroa, josta B-osakkeiden mark- kina-arvo oli 1,0 miljardia euroa ja A-osakkeiden 0,1 miljardia euroa.

Metsä Boardin suurin osakkeenomistaja on Metsäliitto Osuuskunta, jonka omistusosuus on noin 52 prosenttia osakkeista ja noin 69 prosenttia äänistä. Metsä Boardin ollessa Metsäliitto Osuuskunnan määräysvallassa oleva yhteisö, lasketaan Metsäliitto Osuuskunnan omistukseen mukaan myös Metsä Boardin omista- mat omat osakkeet 360 802 kappaletta.

Ulkomaisten ja hallintarekisteröityjen omistajien osuus kaikista osakkeista oli katsauskauden lopussa noin 7 prosenttia. (Lähde: Euroland)

Hallinnointi

Metsä Boardin lakisääteiset toimielimet ovat yhtiökokous, hallitus ja toimitusjohtaja. Hallituksella on yleistoimivalta, ja sen vastuulle kuuluvat yhtiön toiminnan laajuuden ja laadun huomioon ottaen asiat, jotka ovat strategisia, laajakantoisia tai epätavallisia ja eivät siten kuulu yhtiön päivittäiseen liiketoimintaan. Yhtiön operatiivi- sesta johtamisesta vastaa toimitusjohtaja yhdessä johtoryhmän kanssa, jonka jäsenet eivät ole hallituksen jäseniä. Eri toimielinten tehtävät ja vastuut määräytyvät Suomen osakeyhtiölain mukai- sesti. Yhtiö julkaisee vuosittain erillisen selvityksen hallinto- ja ohjausjärjestelmästä osana vuosikatsausta.

Vuoden 2025 lopussa Metsä Boardin hallituksessa oli kahdeksan jäsentä, joista viisi miehiä ja kolme naisia. Vuoden aikana hallituksesta erosi kaksi jäsentä. Enemmistö (5/8) hallituksen jäsenistä on riippumattomia sekä yhtiöstä että sen merkittävistä osakkeenomistajista. Kolme jäsentä on riippuvaisia Metsäliitto Osuuskunnasta. Tilikaudella 2025 hallitus kokoontui yhteensä 20 kertaa, ja jäsenten osallistumisprosentti oli 99 % (96 % vuonna 2024).

Muutoksia johtoryhmässä ja hallituksessa

Metsä Boardin hallitus nimitti Esa Kaikkosen yhtiön toimitusjohta- jaksi 7.4.2025 alkaen. Mika Joukio jatkoi yhtiössä lokakuun alkuun tukien siirtymävaihetta. Joukio toimi Metsä Boardin toimitusjohta- jana vuodesta 2014.

Metsä Boardin johtoryhmään tehtiin 1.8.2025 seuraavat nimitykset: Erja Hyrsky nimitettiin kaupalliseksi johtajaksi, Minna Björkman Containerboard-liiketoiminnan johtajaksi (alkaen 5.1.2026), ja Jussi Noponen tuotanto- ja toimitusketjujohtajaksi. Lokakuussa 2024 liiketoiminnan kehitysjohtajaksi nimitetty Laura Remes nimitettiin muutosjohtajaksi, ja hän aloitti tehtävässään 6.10.2025.Johtoryhmästä poistuivat Markku Leskelä ja Harri Pihlajaniemi. Lisäksi yhtiö ilmoitti 24.10.2025, että sen talousjoh- tajaksi ja johtoryhmän jäseneksi on nimitetty Anssi Tammilehto viimeistään 2.2.2026 alkaen. Samalla Henri Sederholm jätti yhtiön, ja väliaikaisena talousjohtajana sekä johtoryhmän jäsenenä Tammi- lehdon aloittamiseen asti toimi Antti Kiljunen. Kaikki edellä mainitut raportoivat toimitusjohtaja Esa Kaikkoselle.

Metsä Boardin hallituksen puheenjohtaja Ilkka Hämälä ilmoitti jättävänsä hallitustehtävänsä 1.7.2025 alkaen. Hallitus valitsi kes- kuudestaan uudeksi puheenjohtajaksi Jussi Vanhasen. Vanhanen aloitti myös Metsä Groupin pääjohtajan tehtävässä 1.7.2025. Erja Hyrsky erosi Metsä Boardin hallituksesta 31.7.2025 siirtyessään yhtiön kaupalliseksi johtajaksi.

Yhtiökokouksen päätökset ja hallituksen antivaltuudet

Vuoden 2025 varsinainen yhtiökokous pidettiin 20.3.2025 Helsingissä. Yhtiökokous kannatti kaikkia hallituksen sille tekemiä ehdotuksia.

Yhtiökokous päätti jakaa osinkoa 0,07 euroa osakkeelta. Osingon maksupäivä oli 31.3.2025.

Yhtiökokous päätti pitää hallituksen vuosipalkkiot ennallaan: puheenjohtaja 99 000 euroa, varapuheenjohtaja 85 000 euroa, jäsen 67 000 euroa. Noin puolet vuosipalkkiosta maksetaan käteisenä ja puolet METSB-osakkeina, joiden luovuttamista rajoitetaan kahden vuoden ajan niiden saamisesta. Vuosipalkkiosta suoritetaan TyEL-maksu. Kokouspalkkioksi päätettiin 1 000 euroa ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtajan kuukausipalkkioksi 900 euroa.

Yhtiökokous vahvisti hallituksen jäsenten lukumääräksi kymmenen (10) ja valitsi hallituksen jäseniksi Leena Craeliuksen, Raija-Leena Hankonen-Nybomin, Erja Hyrskyn, Ilkka Hämälän, Mari Kiviniemen, Jussi Linnarannan, Jukka Moision, Mikko Mäkimattilan, Jussi Vanhasen ja Juha Vanhaisen. Hallituksen jäsenten toimikausi kestää seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen loppuun.

22

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Hallitus valitsi puheenjohtajakseen Ilkka Hämälän ja varapu- heenjohtajakseen Jussi Linnarannan. Hallitus päätti valiokuntiin järjestäytymisestä seuraavasti: tarkastusvaliokunta Raija-Leena Hankonen-Nybom (pj.), Leena Craelius, Erja Hyrsky, Mari Kiviniemi, ja Juha Vanhainen sekä nimitys- ja HR-valiokunta: Ilkka Hämälä (pj.), Jussi Linnaranta, Jukka Moisio, Mikko Mäkimattila ja Jussi Vanhanen.

Yhtiön tilintarkastajaksi ja kestävyysraportoinnin varmentajaksi valittiin tilintarkastusyhteisö KPMG Oy Ab. Päävastuullisena tilintarkastajana ja kestävyysraportoinnin varmentajana toimii KHT, KRT Kirsi Jantunen.

Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään osakeannista, omien osakkeiden luovutuksesta ja erityisten oikeuksien anta- misesta. Valtuutus kattaa enintään 35 000 000 osaketta, mikä vastaa noin 10 % yhtiön kaikista osakkeista.

Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään 1 000 000 yhtiön omien B-sarjan osakkeiden hankkimisesta, mikä vastaa noin 0,3 % yhtiön kaikista osakkeista.

Lisätietoa yhtiökokouksesta on nähtävillä yhtiön verkkosivuilla osoitteessa https://www.metsagroup.com/fi/metsaboard/ sijoittajat/.

Lähiajan näkymät

Kuluttajien varovainen ostokäyttäytyminen vaikuttaa yleisesti pakkausten kysyntään ja heikentää myynnin kehittymisen ennus- tettavuutta. Euroopassa ylikapasiteetti lisää markkinapainetta. Pohjois-Amerikassa kartonkien kysyntään vaikuttavat tuontitullit.

Globaalia markkinasellun kysyntää rajoittaa edelleen paperi- ja kartonkiteollisuuden alhaiset käyntiasteet. Euroopassa markkina- perusteiset tuotantorajoitukset saattavat jatkua heikon kysynnän sekä kustannus- ja valuuttapaineiden vuoksi.

Metsä Board jatkaa kassavirtaan perustuvaa ohjausta. Markki- natilanteeseen perustuvia tuotannonsopeutuksia jatketaan, mikäli kysyntätilanne ei parane. Sopeutuksia arvioidaan kohdistuvan eri- tyisesti Husumin tehdasintegraattiin, mikä johtuu markkinasellun ja Pohjois-Amerikan kartonkikysynnän vaimeudesta.

Viime kesästä käynnistynyt kuitupuun hintojen laskutrendi Suo- messa ja Ruotsissa tukee Metsä Boardin kannattavuutta vuodesta 2026 alkaen.

Valuuttakurssimuutoksilla, suojaukset huomioiden, arvioidaan olevan selvästi negatiivinen tulosvaikutus viime vuoteen verrattuna.

Hallituksen ehdotus voitonjaosta

Emoyhtiön jakokelpoiset varat 31.12.2025 olivat 393,5 miljoonaa euroa, josta kertyneet voittovarat ovat 182,8 miljoonaa euroa.

Hallitus ehdottaa 19.3.2026 järjestettävälle varsinaiselle yhtiö- kokoukselle, että tilikaudelta 2025 ei makseta osinkoa. Tilikauden osakekohtainen tulos oli -0,44 euroa.

23

Kestävyysraportti

Yleiset tiedot

Laadintaperiaatteet

Kestävyysraportin laadintaperiaatteet

Perustiedot

Metsä Board Oyj tytäryrityksineen muodostaa metsäteollisuuskonsernin (“Metsä Board” tai “konserni”). Metsä Boardin liiketoiminta koostuu taivekartonki-, valkoinen ensikuitulaineri- ja markkinaselluliiketoiminnoista. Raportointi kattaa koko konsernin ja kaikki yritykset, joissa konserni omistaa suoraan tai välillisesti yli 50 prosenttia äänivallasta, ellei rapor- toitavien tietojen yhteydessä ole toisin mainittu. Metsä Board omistaa 24,9 prosenttia osakkuusyhtiö Metsä Fibre Oy:stä (”Metsä Fibre”) ja taloudellinen raportointi sisältää omistuksen mukaisen osuuden Metsä Fibren nettotuloksesta ja omasta pääomasta. Tarkemmin yhdistelyn laadintaperiaatteista on kerrottu konsernitilinpäätöksen kohdassa 7. Kon- sernin rakenne . Konsolidoinnin laajuus eroaa taloudellisesta raportoinnista siten, että kestävyystietojen raportoinnissa omistuksen mukaista osuutta ei ole sisällytetty Metsä Boardin kestävyystietoihin, vaan Metsä Fibre on huomioitu osana arvoketjua. Esimerkiksi Metsä Fibren scope 1 ja scope 2 -päästöt huomioidaan Metsä Boardin arvoketjun päästöissä (scope 3). Metsä Board on osa Metsä Groupia, joka julkaisee koko Metsä Groupin kattavan kestävyysraportin.

Metsä Boardin kestävyysraportissa toiminnasta raportoidaan pääasiassa Metsä Board -konsernin tasolla. Koska Metsä Board noudattaa koko Metsä Groupin kattavia politiikkoja ja prosesseja sekä hyödyntää Metsä Groupin konsernipalveluita, viitataan tietyissä asioissa Metsä Groupiin. Ympäristön ja henkilöstön tuotantolaitoskohtaiset avainluvut esitetään sivulla 9 8.

Kestävyysraportti julkaistaan vuosittain osana Hallituksen toimintaker- tomusta. Raportointijakso on sama kuin taloudellisessa raportoinnissa eli tilikausi 1.1.2025−31.12.2025.

Laatimisperusta

Kestävyysraportti on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja kestävyysraportointistandardeja (European Sustainability Reporting Standards, ESRS) sekä taksonomia-asetuksen 8 artiklaa. Lisäksi kestävyysraportissa raportoidaan Metsä Boardin 2030-kestävyystavoit- teiden toteumat.

Raportoidut kestävyysaiheet ja kestävyyden tunnusluvut perus- tuvat kaksoisolennaisuusanalyysiin, joka päivitettiin vuonna 2025. Olennaisuusanalyysissä on tunnistettu yhtiön toiminnan, tuotteiden ja sidosryhmien kannalta olennaiset eurooppalaisten kestävyysraportointis- tandardien raportointivaatimukset. Lisätietoja olennaisuusanalyysistä ja sen tuloksista löytyy sivuilta 31 –3 4.

Eri aihealueita koskevat mittareiden laatimisperiaatteet esitetään kunkin osion lopussa. Ilmoitetuista mittareista eniten epävarmuutta liittyy laskel- miin, joissa käytetään oletuskertoimia, kuten kasvihuonekaasupäästö- tai hiilivarastointikertoimia. Arvoketjun scope 3 -päästöjen laskennassa

on käytetty arvioita. Scope 3 -päästöjen laatimisperiaatteet on esitetty sivulla 5 3. Lisäksi kaikista investoinneista ei ole eritelty tarkkaa jakaumaa eri osa-alueiden kustannuksista, sillä osa kuluista on epäsuoria ja syntyy osana muita hankintoja. Näissä tapauksissa on raportoitu investoinnin kokonaisarvo.

Kestävyysraportin on varmentanut (rajoitettu varmennus) riippumaton kolmas osapuoli KPMG Oy Ab. Varmennus toteutettiin kansainvälisen varmennusstandardin ISAE 3000 (Revised) mukaisesti.

Kaikkia mittareiden vertailutietoja ei ole varmennettu osana 2025 varmennusta. Tämä koskee vertailutietoja vuosilta 2018, 2022 ja 2023. Vuoden 2024 tiedot on varmennettu osana vuoden 2024 kestävyysrapor- tin rajoitettua varmennusta.

Raportoidut eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien mukaiset tiedot, Metsä Boardin omat mittarit sekä niiden sijainti kestävyysraportissa on esitetty sisältöindeksissä. Indeksissä esitetään myös Metsä Boardille epäolennaisiksi tunnistettujen eurooppalaisten kestävyysraportointistan- dardien indikaattorit.

Metsä Board on julkaissut erikseen SASB Pulp & Paper Products -toimialastandardin vaatimusten sekä TCFD- ja TNFD-suositusten mukaiset sisältöindeksit verkkosivuillaan. TCFD- ja TNFD-tiedot eivät kuulu varmennuksen piiriin. SASB-tiedot perustuvat, lukuun ottamatta verkkosähkön osuutta ja ulosmyydyn energian määrää, Metsä Boardin kestävyysraporttiin, joka on varmennettu kolmannen osapuolen toimesta (rajoitettu varmuus).

Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta

Metsä Boardin kestävyysraportoinnissa noudatetaan Metsä Groupin yhteisiä lakisääteisen raportoinnin, riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan periaatteita ja prosesseja.

Kestävyysraportoinnin sisäinen valvonta perustuu riskien tunnis- tukseen, analysointiin ja valvonnan kohdistamiseen olennaisimpiin tunnistettuihin riskeihin sekä sisäisen valvonnan parhaisiin käytäntöihin. Metsä Groupin sisäisen valvonnan yksikkö ja sisäisen valvonnan prosessit sekä riskienhallintaprosessi noudattavat COSO (ERM) -viitekehyksen periaatteita. Kestävyysraportoinnin valvontaympäristössä korostuvat yhtiön arvot, johdon sitoutuminen kestävään toimintaan, eettisyyttä ja kestävyyttä korostava yrityskulttuuri, kestävää toimintaa edistävät politiikat ja keskitetyt liiketoimintaprosessit, ammattitaitoinen henkilöstö sekä toiminnan läpinäkyvyys.

Kestävyysraportoinnin toteutuksesta vastaa Metsä Boardin talousjohtaja vastuullisuusyksikön tukemana. Yhtiö hyödyntää kestä- vyysraportoinnissa Metsä Groupin konsernipalveluita, erityisesti sen yritysvastuuyksikköä.

Kestävyysraportoinnin tunnistetut riskit ovat raportoitavan tiedon oikeellisuus sekä raportoinnin oikea-aikaisuus. Varmistaakseen raportoita- van tiedon oikeellisuuden ja oikea-aikaisuuden Metsä Group on määrittänyt ja ottanut käyttöön kestävyysraportoinnin hallintomallin, joka määrittää roolit ja vastuut kestävyysraportoinnille. Metsä Group on sisällyttänyt raportoitavan tiedon tuottamiseen tarvittavan osaamisen yhteisiin liiketoimintaprosesseihin, joita Metsä Board ja Metsä Groupin muut liiketoiminta-alueet ja konsernipalvelut noudattavat toiminnassaan.

Liiketoimintaprosessien omistajat vastaavat siitä, että prosessit pysty- vät tuottamaan tarvittavan raportoitavan tiedon läpinäkyvästi. Sisällöllinen

24

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

vastuu tiedon oikeellisuudesta sekä vastuu raportoinnin aikataulujen noudattamisesta ja toimittamisesta Metsä Groupin yritysvastuuyksi- kölle on Metsä Groupin liiketoiminta-alueilla sekä palvelutoiminnoilla hallintomallissa määritellyillä työrooleilla.

Raportoitavan sisällön oikeellisuuden ja oikea-aikaisuuden varmistami- seksi on lisäksi otettu käyttöön Metsä Groupin sisäisiä kontrolleja, jotka ovat osa yhteisiä liiketoimintaprosesseja ja joiden systemaattinen seuranta on osa sisäisen valvonnan raportointia.

Sisäisen valvonnan yksikkö raportoi kestävyysraportoinnin kontrollien tehokkuudesta määritellyllä aikataululla, sisäisen valvonnan yhteisen hal- lintomallin ja prosessin mukaisesti. Sisäisen valvonnan tuloksia seurataan ja valvontaa ohjataan Metsä Groupin liiketoiminta- ja palvelutoiminnoissa ja prosessikehityksen johtoryhmässä neljännesvuosittain ja konsernin johtoryhmässä kaksi kertaa vuodessa. Sisäinen tarkastus tarkastaa kestävyysraportoinnin kontrolleja sekä sisäisen valvonnan käytänteitä osana tarkastustyötään.

Kestävyyden hallinto ja strategia

Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli sekä niille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat

Kestävyysraportissa on annettu tiedot kestävyyden hallinnosta. Lisätietoa hallinto- ja valvontaelinten yleisistä tehtävistä, kokoonpanosta, monimuo- toisuudesta, osaamisesta sekä sisäisen valvonnan, sisäisen tarkastuksen ja riskienhallinnan prosesseista löytyy hallinto- ja ohjausjärjestelmää koskevasta selvityksestä .

Hyvä hallinto

Metsä Board noudattaa yhtiön hallinnoinnissa Suomen lakeja, erityisesti osakeyhtiölakia, yhtiön yhtiöjärjestystä ja lakien nojalla annettuja säädök- siä ja määräyksiä, sekä Nasdaq Helsingin sääntöjä ja suosituksia niiden

pörssiyhtiöihin soveltuvilta osin. Suomalaisena pörssiyhtiönä Metsä Board noudattaa 1.1.2025 voimaan tullutta Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodia, joka antaa pörssiyhtiöille hyvää hallinnointia koskevat suositukset. Koodi on saatavilla verkko-osoitteessa https://www.cgfinland.fi/hallinnointikoodi/ . Metsä Board ei raportointi- vuonna poikennut koodin suosituksista.

Metsä Boardin hallinnosta vastaavat hallitus ja toimitusjohtaja. Hyvä hallintotapa Metsä Boardissa varmistetaan selkeällä johtamisella, sisäisellä valvonnalla ja sisäisellä tarkastuksella. Yhtiön ulkoisesta tarkastuksesta vastaa yhtiön tilintarkastaja.

Sisäisellä valvonnalla pyritään varmistamaan yhtiölle asetettujen päämäärien ja tavoitteiden saavuttaminen, resurssien taloudellinen, tarkoituksenmukainen ja tehokas käyttö, taloudellisen ja muun johtami- sinformaation luotettavuus ja oikeellisuus, ulkoisen sääntelyn ja sisäisten menettelytapojen noudattaminen, toiminnan, tietojen sekä omaisuuden riittävä turvaaminen sekä riittävät ja asianmukaisesti järjestetyt manuaali- set ja tietotekniset järjestelmät toiminnan tueksi.

Metsä Groupin sisäinen tarkastus avustaa hallitusta sen valvontateh- tävän hoidossa ja tukee Metsä Boardia ja sen johtoa tavoitteiden saavut- tamisessa tarjoamalla järjestelmällisen lähestymistavan riskienhallinta-, valvonta- sekä johtamis- ja hallintoprosessien tehokkuuden arviointiin ja kehittämiseen. Metsä Boardin sisäisen valvonnan ja tarkastuksen prosessit ja tehtävät on kuvattu tarkemmin Metsä Boardin hallinto- ja ohjausjärjestel- mää koskevassa selvityksessä .

Metsä Boardin hallituksen tehtävänä on hyväksyä keskeiset liiketoimin- taa ohjaavat politiikat ja määräykset, joiden tarkoituksena on taata lainsää- dännön ja yhtiön sisäisten liiketoimintaperiaatteiden noudattaminen.

Kaikilla hallituksen jäsenillä on vahva osaaminen hyvästä hallintotavasta aikaisempien operatiivisten johtotehtävien ja/tai hallituksen jäsenen tehtävien kautta pörssiyhtiössä tai muussa suuressa yrityksessä. Halli- tuksen jäsenet suorittavat säännöllisesti yhtiön sisäpiiriohjetta koskevan koulutuksen.

Kestävyyden hallinto Metsä Boardissa

Hallitus

Toimitusjohtaja ja johtoryhmä

Kaupallinen organisaatio

Markkinointi, viestintä ja vastuullisuus

Muut liiketoimintaorganisaatiot

Metsä Groupin kestävän kehityksen prosessin johtoryhmä

25

Kestävyyden hallinto

Vastuullinen ja eettinen toiminta sekä lakien noudattaminen ovat Metsä Boardin liiketoiminnan perusta. Vastuu kestävyysasioista on hallituksella, toimitusjohtajalla ja johtoryhmällä. Metsä Boardin toimintatavat perustuvat Metsä Boardin hallituksen vahvistamiin Metsä Groupin eettisiin toimintaperiaatteisiin ja politiikkoihin. Kestävyystavoitteet perustuvat Metsä Boardin strategiaan, kestävyysasioiden olennaisuusanalyysiin ja Metsä Groupin kestävyystavoitteisiin.

Kestävyystyötä ohjaavat kahdeksan teemaa, 2030-kestävyystavoitteet sekä olennaisuusanalyysin yhteenveto ja prosessi on kuvattu osiossa Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet .

Kestävään kehitykseen liittyvistä vaikutuksista, riskeistä ja mahdolli- suuksista sekä niiden hallintakeinoista on kerrottu aihekohtaisesti Kestä- vyysraportin ympäristöä, sosiaalista vastuuta ja hallinnointia koskevissa osioissa sekä Hallituksen toimintakertomuksen osiossa Merkittävimmät riskit ja epävarmuustekijät .

Hallitus ja sen valiokunnat

Metsä Boardin hallitus on yhtiön korkein kestävyydestä vastaava taho. Hal- lituksen ja toimitusjohtajan tehtävät ja vastuut määräytyvät osakeyhtiölain ja yhtiön sääntöjen perusteella. Lisäksi hallitus on vahvistanut kirjallisen työjärjestyksen, jossa määritetään tarkemmin hallituksen tehtävät, sisältäen kestävyyteen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arvioinnin, valvonnan ja päätöksenteon. Hallituksen ja sen valiokuntien työjärjestykset katselmoidaan vuosittain ja päivitetään tarvittaessa.

Vuonna 2025 hallitukseen on kuulunut enimmillään kymmenen jäsentä, joista 60 prosenttia miehiä (6) ja 40 prosenttia naisia (4). Hallitukseen kuului 31.12.2025 kahdeksan jäsentä, joista 63 prosenttia miehiä (5) ja 38 prosenttia naisia (3). Hallituksen kahdeksasta jäsenestä 88 prosenttia (7 jäsentä) on ollut riippumattomia yhtiöstä ja 63 prosenttia jäsenistä (5 jäsentä) on ollut riippumattomia yhtiön merkittävästä osakkeenomistajasta.

Hallituksella on kokonaisuutena laaja-alainen kokemus hyvästä hallintotavasta, kansainvälisestä liiketoiminnasta ja johtamisesta joko operatiivisissa tehtävissä tai luottamustehtävissä eri toimialoilta, muun muassa metsäteollisuudesta ja metsätaloudesta, konepaja-, teräs- ja elin- tarviketeollisuudesta ja tilintarkastuksen toimialalta. Lisäksi enemmistöllä hallituksen jäsenistä on kokemusta sellu-, kartonki- ja/tai paperituotteista.

Hallituksen tehtävien tehokkaan hoidon varmistamiseksi hallitus on nimittänyt keskuudestaan tarkastusvaliokunnan ja nimitys- ja HR-valio- kunnan, jotka valmistelevat hallituksessa tehtäviä päätöksiä sekä tukevat hallitusta sille kuuluvien tehtävien suorittamisessa.

Hallitus vahvistaa yhtiön toimintaa ja sisäistä valvontaa ohjaavat Metsä Groupin eettiset toimintaperiaatteet (Code of Conduct) ja politiikat, kuten hankinta-, henkilöstö-, kilpailu-, laatu-, riskienhallinta-, sopimus- ja laki- asiain-, tietosuoja-, tietoturva-, vero-, viestintä-, yhdenvertaisuus-, ympä- ristö- ja yritysturvallisuuspolitiikat. Metsä Boardin hallituksen tehtävänä on vahvistaa yhtiön kestävyystavoitteet osana yhtiön strategiaa sekä valvoa tavoitteiden toteutumista. Toimintaperiaatteita ja tavoitteita päivitetään, mikäli toimintaympäristössä tapahtuu reagointia vaativia muutoksia.

Kestävyys sisältyy hallituksen hyväksymään Metsä Boardin strategiaan, pitkän aikavälin liiketoiminta- ja investointisuunnitelmiin, riskienarvioin- teihin sekä vuotuisiin toimintasuunnitelmiin. Hallituksen kokouksissa käsitellään säännöllisesti katsauksia kestävyyden eri osa-alueilta. Metsä Boardin toimiva johto ja Metsä Groupin asiantuntijat esittelevät katsaukset. Hallituksen jäsenet saavat niistä tietoa yhtiön kestävyyteen liittyvistä

olennaisimmista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista sekä yhtiön vastuullisuustavoitteiden edistymisestä. Katsauksilla varmistetaan myös hallituksen ajantasainen tietämys ja osaaminen kestävyysasioissa. Tarkastusvaliokunnalla on keskeinen rooli kestävyysasioissa ja erityisesti kestävyysraportin sisällön oikeellisuuden ja läpinäkyvyyden arvioinnissa.

Hallitus kokoontui tilikauden 2025 aikana 20 (2024: 15) kertaa. Tarkas- tusvaliokunta kokoontui tilikauden 2025 aikana 5 (2024: 5) kertaa.

Tilikauden 2025 aikana hallituksen ja sen valiokuntien kokouksissa läpi- käydyissä katsauksissa käsiteltiin muun muassa seuraavia kestävyyteen liittyviä aihealueita:

Ympäristöasioiden katsaus

Kestävyyskatsaus

Työturvallisuuskatsaus ja erikseen katsaus työturvallisuuden kehityksestä

Ilmastosiirtymäsuunnitelma

Sisäpiirikoulutus

Pitkän aikavälin kehityssuunnitelma ml. riskiarvio

Lakiasioiden katsaus

Yritysvastuudirektiivin soveltaminen

Yhtiön kestävyyden tunnusluvut, 2030-kestävyystavoitteet sekä mer- kittävimmät riskit ja epävarmuustekijät liittyen ympäristö-, henkilöstö- ja sosiaalisiin asioihin

Sisäisen tarkastuksen vuosisuunnitelma ja tarkastusraportti

Selvitys yhtiön hallinto- ja ohjausjärjestelmästä

Compliance-katsaus

Kyber- ja tietoturvakatsaus

Sisäisen valvonnan valvontaraportti sisältäen kestävyyden avainkontrol- lit ja niiden tulokset

Riskienhallintakatsaus

Arvoketjupäästöjen laskenta ja kehitystyö

Kestävyysraportointiprosessi ja tilintarkastajan havainnot

Hallituksen jäsenten osaaminen kestävyysasioissa

Metsä Boardin hallituksen jäsenten kestävyysosaaminen varmistetaan muun muassa säännöllisillä vuosikellon mukaisilla kestävyys-, ympäristö- ja sääntelykatsauksilla, joiden avulla hallituksen jäsenet saavat tietoa yhtiön kestävyyteen liittyvistä olennaisimmista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista, sekä yhtiön kestävyystavoitteiden edistymisestä. Katsaukset antavat pääsääntöisesti yhtiön ja Metsä Groupin sisäiset eri alojen asiantuntijat. Hallitus ja sen valiokunnat voivat tarvittaessa hankkia myös ulkopuolista asiantuntija-apua kestävyysasioissa. Useilla hallituksen jäsenillä on vuosien kokemus operatiivisten tai luottamustehtävien kautta yhtiön toimialaa ja sen tuotteita koskevista kestävyyteen liittyvistä vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista.

Toimitusjohtaja ja johtoryhmä

Metsä Boardin toimitusjohtaja vastaa kestävyystoimenpiteiden toteutta- misesta hallituksen antamien ohjeiden mukaisesti. Toimitusjohtaja raportoi hallitukselle kestävyyteen liittyvistä olennaisista vaikutuksista, riskeistä ja mahdollisuuksista, sekä niiden tunnistamiseen, arviointiin ja hallintaan liittyvistä prosesseista, mukaan lukien due diligence -menettelyistä, ja kes- tävyystavoitteiden edistymisestä antamalla hallitukselle yksin tai yhdessä yhtiön vastuullisuusasiantuntijoiden kanssa kestävyyskatsauksen sekä erillisen ympäristökatsauksen kerran vuodessa. Toimitusjohtaja raportoi hallitukselle viipymättä kaikista yhtiöön merkittävästi vaikuttavista kestävyyteen liittyvistä riskeistä.

26

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Metsä Boardin johtoryhmään kuului 31.12.2025 kuusi jäsentä, joista 50 prosenttia on miehiä (3) ja 50 prosenttia naisia (3). Lisäksi johtoryhmään nimitettiin 31.7.2025 seitsemäs jäsen (nainen), joka aloittaa tehtävässään alkuvuodesta 2026. Henkilöstön edustus yhtiön johdossa on järjestetty siten, että kunkin yhtiön tuotantolaitoksen johtoryhmän kokoonpanoon kuuluu yksi henkilöstön edustaja.

Yhtiön johtoryhmä valmistelee kestävyyteen liittyvät asiat ennen kuin toimitusjohtaja esittelee ne hallitukselle. Johtoryhmä valvoo hyväksyttyjen kestävyystoimenpiteiden täytäntöönpanoa sekä kestävyyteen liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia säännöllisesti.

Johtoryhmässä kestävyysasioista vastaava johtaja on kaupallinen johtaja yhdessä organisaationsa kanssa ja kestävyystoimenpiteiden johtamisesta ja toimeenpanosta vastaa markkinointi-, viestintä- ja vastuullisuusjohtaja. Markkinointi-, viestintä- ja vastuullisuusjohtaja johtaa Metsä Boardin vastuullisuusyksikköä, johon kuuluvat vastuullisuusjohtaja ja vastuullisuusasiantuntijoita.

Metsä Boardin ja Metsä Groupin vastuullisuusjohtajat antavat halli- tukselle ja johtoryhmälle katsauksen kestävyysasioista vähintään kerran vuodessa.

Markkinointi-, viestintä- ja vastuullisuusjohtaja osallistuu Metsä Groupin kestävän kehityksen prosessin johtoryhmään ja raportoi kestävyystoimen- piteiden toteutuneet tulokset prosessin johtoryhmälle vuosineljänneksit- täin. Kestävän kehityksen prosessin johtoryhmän toimintaa tukee Metsä Groupin ja liiketoiminta-alueiden vastuullisuusasiantuntijoiden työryhmä, jonka tehtävänä on edistää käytännön kestävyyshankkeita.

Vastuullisuusyksikkö tekee tiivistä yhteistyötä kaupallisen sekä tuotanto- ja toimitusketjuorganisaation sisällä sekä puunhankinnan, hankinnan ja logistiikan, henkilöstöhallinnon, sijoittajasuhteiden, taloustoiminnon ja lakitoiminnon kanssa. Puunhankinta ja hankintatoimi on keskitetty Metsä Groupiin.

Yhtiön talousjohtaja puolestaan johtaa Metsä Boardin riskikomiteaa, joka käsittelee kestävyysriskejä osana yhtiön yleistä riskien arviointia.

Johtoryhmässä käsitellään säännöllisesti työturvallisuuteen, ympäris- töön, tietoturvaan, ajankohtaiseen sääntelyyn sekä compliance-asioihin liittyvät katsaukset. Lisäksi johtoryhmä käsittelee kaksi kertaa vuodessa sisäisen valvonnan valvontaraportin, joka sisältää myös kestävän kehityk- sen kontrollit ja niiden tulokset.

Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin

Palkitseminen Metsä Boardissa perustuu seuraaville periaatteille:

Kestävän ja vastuullisen liiketoiminnan varmistaminen

Suorituskyvyn ja kannattavan kasvun varmistaminen

Osaamisen kehittymisen ja uudistumisen tukeminen

Johdonmukaisuus, kilpailukykyisyys ja läpinäkyvyys.

Kestävän ja vastuullisen liiketoiminnan varmistamiseksi yhtiö tukee palkit- semisella Metsä Boardin strategisten, operatiivisten ja kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista. Yhtiö kannustaa arvojen ja Metsä Boardin edun mukaiseen toimintaan – vastuulliseen tuloksentekoon, luotettavuuteen, uudistumiseen ja yhteistyöhön. Jokaisen metsäboardilaisen vuosittaiseen tulospalkitsemiseen sisältyy vähintään yksi kestävyystavoite. Tavoit- teenasetantamalli ohjaa myös tulevaisuudessa kestävyyskysymysten jatkuvaan arviointiin ja parantamiseen.

Metsä Boardin palkitsemisen periaatteet sekä hallinto-, johto- ja valvontaelinten kokonaispalkitseminen on kuvattu tarkemmin Palkitsemis- raportissa 2025 ja Palkitsemispolitiikassa .

Hallitus hyväksyy toimitusjohtajan palkan ja palkkiot sekä muiden johtoryhmän jäsenten palkitsemisessa sovellettavat periaatteet. Hallitus hyväksyy lisäksi yhtiön palkitsemisjärjestelmien rakenteen, kohderyhmän, periaatteet ja sovellettavat mittarit sekä mittareiden kulloisetkin tavoi- tearvot. Hallituksen nimitys- ja HR-valiokunta avustaa hallitusta johdon palkitsemiseen, työehtoihin ja palkkaukseen liittyvien asioiden hoidossa ja valmistelee hallitukselle kuuluvat, johdon palkitsemiseen liittyvät päätök- set. Toimitusjohtaja päättää muun ylimmän johdon palkkaukseen liittyvistä kysymyksistä yhdessä hallituksen puheenjohtajan kanssa hallituksen hyväksymien periaatteiden puitteissa ja hallituksen ohjeistamalla tavalla. Hallituksen palkitseminen ei ole sidottu Metsä Boardin suoriutumiseen.

Yhtiön toimitusjohtajana toimi 6.4.2025 asti Mika Joukio ja 7.4.2025 alkaen Esa Kaikkonen. Vuonna 2025 toimitusjohtajan lyhyen aikavälin pal- kitsemisjärjestelmän palkkiomahdollisuus Metsä Groupin liiketuloskerroin huomioiden oli enintään 75 prosenttia kiinteästä vuosipalkasta. Palkkio perustuu Metsä Boardin liiketulokseen (painotus 40 prosenttia), Metsä Groupin kestävyystavoitteeseen (painotus 10 prosenttia) ja hallituksen määrittämiin strategisiin tavoitteisiin (painotus 50 prosenttia), joista liiketoimintakohtaiset kestävyystavoitteet ovat vähintään 10 prosenttia, sekä Metsä Groupin liiketuloskertoimen toteumaan. Vuonna 2025 Kaik- kosen sekä Joukion kestävyystavoitteet liittyivät työturvallisuuteen sekä Metsä Boardin strategisiin hankkeisiin. Kestävyystavoitteiden painoarvo oli yhteensä 22,5 prosenttia, joista työturvallisuustavoitteen painoarvo oli 10 prosenttia ja strategisiin hankkeisiin liittyvän kestävyystavoitteen painoarvo oli 12,5 prosenttia tulospalkkiotavoitteista. Kaikkosen kestä- vyystavoitteiden toteuma oli keskimäärin 115 prosenttia (skaalalla 0–200 prosenttia). Joukion toteumaa ei raportoida toimitusjohtajakauden päätyt- tyä kesken vuoden. Kaikki väistyneelle toimitusjohtajalle maksetut palkkiot on raportoitu osana palkitsemisraporttia. Tulospalkkioita ei vuodelta 2025 maksettu lyhyen aikavälin palkitsemisjärjestelmän kynnysmittarin jäätyä alle kynnysarvon.

Muilla johtoryhmän jäsenillä lyhyen aikavälin palkitsemisjärjestelmän palkkiomahdollisuus vuonna 2025 Metsä Groupin liiketuloskerroin huomi- oiden on enintään 50 tai 62,5 prosenttia kiinteästä vuosipalkasta. Palkkio perustuu Metsä Boardin liiketulokseen (painotus 40 prosenttia), Metsä Groupin yhteiseen kestävyystavoitteeseen (painotus 10 prosenttia) ja oman vastuualueen tavoitteisiin (painotus 50 prosenttia), joista liiketoimin- takohtaiset kestävyystavoitteet ovat vähintään 10 prosenttia, sekä Metsä Groupin liiketuloskertoimen toteumaan. Vuonna 2025 muun johtoryhmän kestävyystavoitteet liittyivät työturvallisuuteen, työhyvinvointiin, työelä- män uudistamiseen, kestävyysraportointiin sekä strategisiin hankkeisiin, joiden tavoitteena on muun muassa vähentää fossiilisten hiilidioksidipääs- töjen määrää, edistää fossiilittomien raaka-aineiden käyttöä ja vähentää prosessiveden käyttöä tuotannossa. Kestävyystavoitteiden painoarvo oli keskimäärin 11 prosenttia muun johtoryhmän tulospalkkiotavoitteista ja niiden toteuma keskimäärin 86 prosenttia (skaalalla 0–200 prosenttia). Tulospalkkioita ei vuodelta 2025 maksettu lyhyen aikavälin palkitsemisjär- jestelmän kynnysmittarin jäätyä alle kynnysarvon.

27

Liiketoimintamalli, arvoketju ja strategia

Liiketoimintamalli ja arvoketju

Metsä Board valmistaa uusiutuvista raaka-aineista korkealaatuista ja resurssitehokasta ensikuitukartonkia, joka tukee kiertotalouden periaat- teita ja tarjoaa vaihtoehdon fossiilipohjaisille pakkausmateriaaleille. Yhtiö on Euroopan suurin taivekartongin ja valkoisen kraftlainerin valmistaja sekä maailmanlaajuisesti suurin päällystetyn valkoisen kraftlainerin valmistaja. Vuonna 2025 yhtiön liikevaihdosta 56 (57) prosenttia tuli taivekartongista, 26 (25) prosenttia valkoisista kraftlainereista, 12 (14) prosenttia markkinasellusta ja 6 (4) prosenttia muista toiminnoista.

Metsä Board työllistää noin 2 100 (2 400) henkilöä 16 (17) maassa. Henkilöstömäärä maittain on esitetty osiossa S1 – Oma työvoima . Yhtiön seitsemän tuotantoyksikköä sijaitsevat Suomessa ja Ruotsissa, lähellä tärkeintä raaka-ainetta, pohjoisten metsien puukuitua.

Metsä Boardin taivekartonkia käytetään pääasiassa kuluttajatuotepak- kauksissa, kuten elintarvike- ja lääkepakkauksissa. Valkoisen kraftlainerin loppukäyttö on pääosin komponenttina vähittäiskaupan eri pakkausrat- kaisuissa. Yhtiö valmistaa kemiallista sellua ja valkaistua kemihierrettä (BCTMP), joita käytetään omaan kartonkituotantoon ja osa myydään markkinaselluna.

Metsä Board myy kartonkia ja markkinasellua maailmanlaajuisesti. Päämarkkina-alueet ovat Eurooppa ja Pohjois-Amerikka. Keskeisiä asiakasryhmiä ovat kansainväliset brändinomistajat, kartongin jalostajat, aaltopahvituotteiden valmistajat ja vähittäiskauppiaat. Kartonkimyyntiä tuetaan palvelukokonaisuudella, jolla Metsä Board auttaa asiakkaitaan esimerkiksi vähentämään pakkausten hiilijalanjälkeä ja muovin käyttöä sekä parantamaan tuotantotehokkuutta.

Oman sellutuotannon lisäksi 24,9 (24,9) prosentin omistusosuus osak- kuusyhtiö Metsä Fibressä turvaa selluomavaraisuuden sekä varmistaa korkea- ja tasalaatuiset lopputuotteet. Energiankulutustaan yhtiö kattaa

Ensikuitukartongit

Ensikuitukartongit auttavat asiakkaita korvaamaan fossiilipohjaisia pakkausmateriaaleja ja pienentämään pakkaustensa hiilijalanjälkeä.

360 Services -palvelukokonaisuus

360 Services -palvelukokonaisuus tukee asiakkaita pakkaustensa kierrätettävyyden ja materiaalitehokkuuden kehittämisessä.

Markkina-alue

Päämarkkina-alue on Eurooppa ja Pohjois-Amerikka. Keskeisiä asiakasryhmiä ovat kansainväliset brändinomistajat, pakkausjalostajat, aaltopahvipakkausten valmistajat ja tukkurit.

Arvoketjun loppupää

Puunhankinta

Metsä Group on Suomen suurin puunostaja, ja vastaa Metsä Boardin puunhankinnasta. Suomessa puu hankitaan pääosin Metsä Groupin omistajajäsenten metsistä Suomesta, ja Ruotsissa Norra Skogin omistajajäsenten metsistä.

Metsä Groupin puunhankinta tarjoaa metsänomistajille metsän- ja luonnonhoidon palveluita kestävään metsänhoitoon.

Sellu

Metsä Board valmistaa itse valkaistua kemihier- rettä, jota käytetään taivekartongin tuotannossa. Kemiallista sellua valmistetaan osin itse ja lisäksi sitä hankitaan osakkuusyhtiö Metsä Fibreltä.

Muiden raaka-aineiden ja energian hankinta

Kemikaalihankintoja tehdään useilta toimittajilta, jotka täyttävät yhtiön vastuullisuuskriteerit. Metsä Boardin energiaomavaraisuus on noin 90 prosenttia.

Arvoketjun alkupää

Oma tuotanto

Metsä Boardilla on kuusi tuotantoyksikköä Suomessa ja yksi Ruotsissa.

Tavoitteena:

Fossiiliton energia vuoteen 2030 mennessä

Tuotannon resurssitehokkuus; energia, vesi, jäte ja sivuvirrat

Turvallinen, innostava työpaikka ja eettinen yrityskulttuuri

Omat toiminnot

Oma työvoima

Logistiikka ja jakelu

Logistiikka ja jakelu

Paikallisyhteisöt

Asiakkaat, kuluttajat ja loppukäyttäjät

Arvoketjun työntekijät

Osakkeenomistajat

Arvoketju

28

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

omalla tuotannollaan, ostosähköllä osakkuusyhtiö Metsä Fibreltä sekä ostosähköllä omakustannushintaan Pohjolan Voimalta, josta Metsä Board omistaa 2,8 (2,6) prosenttia. Metsä Boardin energiaomavaraisuus on noin 90 (90) prosenttia.

Muiden raaka-aineiden ja palveluiden hankinta on keskitetty Metsä Groupin hankinta ja logistiikka -yksikköön, joka hankintaprosessinsa avulla pyrkii varmistamaan, että yhteistyökumppanit toimivat vastuullisesti. Suhteista tavara- ja palvelutoimittajiin kerrotaan osiossa G1− Liiketoiminnan harjoittaminen . Metsä Boardin käyttämistä resursseista ja yhtiön tuotoksista kerrotaan osiossa E5 − Resurssien käyttö ja kiertotalous ja Vuosikatsauksen osiossa Arvonluonti .

Metsä Board on osa Metsä Groupia, jonka emoyhtiö on Metsäliitto Osuuskunta, noin 90 000 suomalaisen metsänomistajan omistama osuuskunta. Metsä Board ei omista metsää. Puuraaka-aineen hankinta hoidetaan keskitetysti Metsä Groupin kautta metsistä, jotka uudistetaan hakkuun jälkeen ja joissa luonnon monimuotoisuus huomioidaan. Lisätie- toa monimuotoisuudesta on osiossa E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit . Suomessa puu hankitaan pääosin Metsäliitto Osuuskunnan omistajajäseniltä, jotka omistavat yhteensä 32 (32) prosenttia Suomen kaikista metsistä. Ruotsissa puu hankitaan pääosin Norra Skogin omistaja- jäseniltä, jotka omistavat noin 10 (10) prosenttia Ruotsin kasvullisista met- sämaista. Norra Skog omistaa 30 (30) prosenttia Husumin sellutehtaan omistavasta, Metsä Boardin tytäryhtiö Husum Pulp AB:sta.

Strategia

Metsä Boardin strategia on ollut kasvaa kuitupohjaisissa pakkaus- materiaaleissa ja uudistaa teollisia toimintojaan. Yhtiö on toteuttanut strategisia ohjelmiaan mukaan lukien kasvu- ja kehitysinvestoinnit, joilla on parannettu tehtaiden tuotanto- ja resurssitehokkuutta sekä pienennetty tuotteiden hiilijalanjälkeä. Edelläkävijä vastuullisuudessa -strategisen ohjelman painopistealueena on luopuminen fossiilisen energian käytöstä tuotannossa vuoteen 2030 mennessä. Tehokas innovointi -strategisen ohjelmassa painopistealueina ovat muun muassa kartongin keventäminen ja kierrätettävien tuotteiden kehittäminen. Yhtiön resurssitehokkaasti valmistetuilla ensikuitukartongeilla korvataan jo nyt fossiilipohjaisia materiaaleja sekä pienennetään pakkausten hiilijalanjälkeä. Metsä Boardin kestävyystavoitteet ja niissä eteneminen esitetään tarkemmin sivulla 3 5.

Metsä Board keskittyy asiakkuuksiin, jotka arvostavat tuotteiden korkeaa suorituskykyä ja kiertotaloutta edistäviä pakkausratkaisuja, joilla korvataan muovin käyttöä.

Pitkällä aikavälillä yhtiön tavoitteena on saavuttaa vähintään 12 prosentin vertailukelpoinen sijoitetun pääoman tuotto sekä pitää korollisen nettovelan ja vertailukelpoisen käyttökatteen suhde alle 2,5. Vuonna 2025 toteumat olivat -3,1 prosenttia ja 8,6.

Metsä Board käynnisti kesällä muutosohjelman, jonka tavoitteena on kasvattaa vuosittaista käyttökatetta 200 miljoonalla eurolla (run-rate) vuoden 2027 loppuun mennessä. Ohjelmassa keskitytään kustannus- säästöjen ohella kaupallisen kyvykkyyden vahvistamiseen sekä toiminnan yksinkertaistamiseen ja tehostamiseen.

Vuoden 2025 loppuun mennessä muutosohjelmassa toteutettujen toimenpiteiden annualisoitu kustannussäästövaikutus on yhteensä noin 52 miljoonaa euroa. Vaikutukset alkavat näkyä vähitellen tuloksessa vuodesta 2026 lähtien. Kustannussäästöt syntyvät pääosin muutosneuvottelujen seurauksena sekä lisäksi tuotannon ja hankinnan tehostamistoimilla. Lisäksi yhtiö asetti tavoitteeksi vapauttaa käyttöpääomaa vähintään 150 miljoonaa euroa vuoden 2025 loppuun mennessä, mikä selkeästi ylitettiin:

vapautettiin noin 300 miljoonaa euroa tuotantoa rajoittamalla ja ostovelko- jen maksuaikoihin liittyvillä rahoitusjärjestelyillä.

Ohjelman vaikutuksista on kerrottu lisää osioissa E1 – Ilmastonmuutos ja S1 – Oma työvoima .

Sidosryhmien edut ja näkemykset

Metsä Board on vuorovaikutuksessa keskeisten sidosryhmiensä kanssa ja kehittää toimintaansa sidosryhmäpalautteen perusteella. Sidosryhmävuo- rovaikutusta toteutetaan eri organisaatiotasoilla. Esimerkiksi asiakkaiden ja sijoittajien kesken käydään säännöllistä vuoropuhelua, jolla rakennetaan luottamusta sekä ymmärrystä heidän näkemyksistään ja tarpeistaan. Paikallisyhteisöjen kanssa käytävä vuoropuhelu tapahtuu usein tehdasta- solla, ja päättäjien ja kansalaisjärjestöjen kanssa sidosryhmäyhteistyötä toteutetaan keskitetysti Metsä Groupin konsernipalveluiden sidosryhmä- suhteet-yksikössä. Vuosittain laaditaan Metsä Group -tasoinen sidosryh- mäosallistamisen suunnitelma, jossa tunnistetaan keskeisimmät sidos- ryhmät. Tunnistetut sidosryhmät tavataan vähintään kerran vuodessa. Sidosryhmien palautteet Metsä Groupin toiminnasta, mukaan lukien Metsä Boardin toiminta, kerätään, analysoidaan ja raportoidaan vuosittaisena koosteena Metsä Boardin johtoryhmälle, joka vastaa tulosten huomioon ottamisesta yhtiön toiminnassa. Raporteissa määritetään toimenpiteet Metsä Groupin toiminnan heikkouksien tai kielteisten vaikutusten hallit- semiseksi ja mahdollisuuksien tavoittelemiseksi sekä arvioidaan aiemmin asetettujen toimenpiteiden tilanne ja tehokkuus. Prosessin koordinoinnista ja kehittämisestä vastaa Metsä Groupin sidosryhmäsuhteet-yksikkö. Sidosryhmäpalautetta hyödynnetään riskienhallinnassa, ja sen perusteella aloitetaan yhteistyöhankkeita, joista esimerkkejä on kerrottu osiossa S3 – Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt . Sidosryhmäpalautetta hyödynnetään myös vuosittain tehtävässä kaksoisolennaisuusanalyysissa sekä olennai- suusanalyysiin perustuvassa 2030-kestävyystavoitteiden asetannassa. Olennaisuusanalyysista on kerrottu lisää osiossa Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet .

29

Sidosryhmien edut ja näkemykset

Taulukossa on yhteenveto Metsä Boardin keskeisimmistä sidosryhmistä ja siitä, miten heille tärkeät kestävyyteen liittyvät teemat huomioidaan yhtiön strategiassa ja liiketoimintamallissa.

Sidosryhmä

Sidosryhmän osallistaminen

Sidosryhmille tärkeät teemat

Vaikutus toimintaan, liiketoimintamalliin ja strategiaan

Oma työvoima

Henkilöstötutkimus ja Pulssi-kysely

Yhteistoiminta henkilöstön edustajien kanssa

Työturvallisuushavainnot ja työsuojelu

Eettinen ilmoituskanava

Terveys ja turvallisuus

Monimuotoisuus, yhdenvertaisuus ja mukaan ottaminen (DEI)

Osaamisen kehittäminen ja hyvä johtaminen

Työolot ja muut työhön liittyvät oikeudet

Organisaation resilienssi

Sertifioidut turvallisuusjohtamisjärjestelmät

Metsä meille kaikille -visio

Anonyymi rekrytointi

Metsä Groupin akatemiat ja muut koulutukset

Johtamisen ja avainkyvykkyyksien kehittäminen

Henkilötutkimuksen perusteella määritetyt toimenpiteet

Asiakkaat, kuluttajat ja loppukäyttäjät

Jatkuva vuoropuhelu ja yhteistyö

Tapahtumat ja koulutukset

Asiakaskokemuskyselyt

Asiakaspalautelomakkeet

Vastuullisuusarvioinnit

Verkkosivujen yhteydenottolomakkeet

Tieto tuotteiden suorituskyvystä ja vastuullisuudesta

Tuoteturvallisuus ja -laatu

Kestävä metsänhoito ja luonnon monimuotoisuus

Ilmastonmuutoksen hillintä koko arvoketjussa

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Fossiilisia materiaaleja korvaavat ja kierrätettävät tuotteet

Tuotteiden hiilijalanjälki- ja elinkaarilaskelmat ja niiden kehittäminen

Uudistavan metsätalouden strategia

Resurssitehokas tuotanto

Tuoteturvallisuus ja -laatu sekä sertifioidut johtamisjärjestelmät

Ajantasaiset tuotetiedot

Osakkeenomistajat, analyytikot, muut pääoma- markkinoiden edustajat

Jatkuva vuoropuhelu ja yhteistyö

Yhtiön ja/tai pankkiiriliikkeiden koordinoimat sijoittajatapaamiset ja -tapahtumat, ml. tehdasvierailut

Taloudellinen raportointi ja tiedotteet

Yhtiökokous

Yhteistyö ulkopuolisten arvioitsi- joiden ja luottoluokittajien kanssa

Kartonki muovin korvaajana

Pakkausten hiilijalanjälki

Kestävyyttä koskevan regulaation vaikutus kartongin kysyntään ja puuraaka-aineen saatavuuteen

Ilmastonmuutoksen hillintä koko arvoketjussa

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Luonnon monimuotoisuus ja puuraaka-aineen saatavuus

Investoinnit fossiilittomaan energiaan sekä tehtaiden tuotanto- ja resurssitehokkuuden parantamiseen

Metsäsertifioinnit ja uudistava metsätalous

Kestävyystavoitteet johdon palkitsemisessa

Kestävyysriskien hallinta ja niiden taloudellisten vaikutusten arviointi

Toimittajat ja

toimitusketjun

työntekijät

Toimittajapäivät

Työturvallisuuden yhteistyöfoorumit

Toimittajien yhteistyökysely

Kestävän kehityksen työryhmätoi- minta partner-toimittajien kanssa

Jatkuva vuoropuhelu ja yhteistyö

Eettinen ilmoituskanava

Turvallisuus ja terveys

Työolot ja muut työhön liittyvät oikeudet

Ilmastonmuutoksen hillintä koko arvoketjussa

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Luonnon monimuotoisuus

Kiertotalous

Sertifioidut turvallisuusjohtamisjärjestelmät

Rakennusprojekteissa ennakoiva harmaan talouden torjuntamalli

Uudistavan metsätalouden strategia

Yhteiset kestävyystavoitteet partner-toimittajien kanssa

Toimittajien yhteistyökyselyn perusteella määritellyt toimenpiteet

Toimittajien vastuullisuuden arviointi osana valintaprosessia ja yhteistyön aikana

Paikallisyhteisöt

Tuotantolaitosten avoimet ovet ja muut tapahtumat

Paikallisyhteisöjen kuuleminen investointiprojekteissa

Yhteistyöpäivät

Eettinen ilmoituskanava

Tehtaiden paikalliset vaikutukset kuten melu-, pöly- ja hajuhaitat

Ilmastonmuutoksen hillintä ja ilmaston- muutokseen sopeutuminen

Luonnon monimuotoisuus

Työllistämisen, toimeentulon ja yrittäjyyden edistäminen sekä verotulot

Osallistava yhteistyö ja päätöksenteko

Resurssitehokas tuotanto, fossiiliton energia ja tuotannon jätteettömyys

Parhaat käytettävissä olevat tekniikat

Uudistavan maakäytön toimintaperiaatteet ja biodiversiteetti- suunnitelmat tehtailla

Alkuperäiskansat (saamelaiset)

Kahdenväliset tapaamiset

Yhteistyöpäivät

Eettinen ilmoituskanava

Alkuperäiskansojen oikeudet

Perinteisten elinkeinojen turvaaminen

Pohjoisen luonnon ilmastoresilienssi

Vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus

Alkuperäiskansojen ylisukupolvinen ja kokemus- peräinen tieto tieteellisen tiedon rinnalla

Osallistava yhteistyö ja päätöksenteko

Saamelaisten oikeuksiin perehtyneiden toimittajien käyttäminen

Puunhankinnan ja metsänhoitotöiden suunnittelussa ja toteutuk- sessa varmistetaan paikallisesti, että saamelaisten poronhoidon edellytyksiä ei vaaranneta. Saamelaisten poronhoidon edellytys- ten turvaaminen sopimuksellisesti ja auditoimalla puuntoimittajia säännöllisesti

Päättäjät

Julkiset kuulemiset

Kahdenväliset tapaamiset

Tapahtumat, seminaarit ja paneelit

Metsä- ja tehdasvierailut

Eettinen ilmoituskanava

Biokiertotalous

Ilmastonmuutoksen hillintä ja ilmaston- muutokseen sopeutuminen

Luonnon monimuotoisuus

Logistiikka ja julkinen infrastruktuuri

Uudet tuotteet ja innovaatiot

Uudistuminen, investoinnit ja työpaikat

Ratkaisukeskeinen yhteistyö

Uudet investoinnit

Resurssitehokas ja fossiiliton tuotanto, tuotannon jätteettömyys

Fossiilisia materiaaleja korvaavat ja kierrätettävät tuotteet

Uudistavan metsätalouden strategia

Uudistavan maakäytön toimintaperiaatteet ja biodiversiteetti- suunnitelmat tehtailla

Luontohankkeiden rahoitusohjelma

Edunvalvonta- ja toimialajärjestöt

Kahdenväliset tapaamiset

Tapahtumat, seminaarit ja paneelit

Yhteistyöpäivät

Metsä- ja tehdasvierailut

Vastuulliset tuotteet

Luonnon monimuotoisuuden turvaaminen

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Ilmastonmuutoksen hillintä

Vaikuttamisyhteistyö

Toimialan, arvoketjun ja toimijoiden hyvinvointi

Fossiilisia materiaaleja korvaavat ja kierrätettävät tuotteet

Resurssitehokas tuotanto ja fossiiliton energia

Uudistavan metsätalouden strategia

Uudistavan maakäytön toimintaperiaatteet ja biodiversiteetti- suunnitelmat tehtailla

Puuta jalostavan teollisuuden biodiversiteettitiekartta ja sen jatkotoimet

Tutkijat, oppilaitokset ja opiskelijat

Yhteistyöprojektit

Yhteistyötilaisuudet

Metsä- ja tehdasvierailut

Rekrytointitapahtumat

Opinnäytetyöpaikat ja harjoittelut

Kyselyt

Tutkimus- ja kehitysyhteistyö

Koulutus ja osaaminen

Investoinnit ja työpaikat

Oppiminen ja koulutus

Työelämä

Monimuotoisuus, yhdenvertaisuus ja mukaan ottaminen

Yhteiset tutkimus- ja kehitysprojektit

Uudistavan metsätalouden strategia

Uudistavan maankäytön toimintaperiaatteet ja biodiversiteetti- suunnitelmat tehtailla

Luontohankkeiden rahoitusohjelma

Koulutusyhteistyö ja kumppanuudet

Työ- ja harjoittelupaikat

Opiskelijoiden ohjaaminen ja perehdytys

Kansalaisjärjestöt

Kahdenväliset tapaamiset

Projektiyhteistyö

Yhteistyöpäivät

Eettinen ilmoituskanava

Luonnon monimuotoisuus

Ilmastonmuutoksen hillintä ja ilmaston- muutokseen sopeutuminen

Metsien suojelu ja vanhat metsät

Metsänhoidon menetelmät

Tehtaiden ja puunhankinnan vesistövaikutukset

Uudistavan metsätalouden strategia

Uudistavan maakäytön toimintaperiaatteet ja biodiversiteetti- suunnitelmat tehtailla

Luontohankkeiden rahoitusohjelma

Metsien suojelu (ml. METSO-ohjelma)

Puuta jalostavan teollisuuden biodiversiteettitiekartta ja sen jatkotoimet

30

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi

Prosessi

Metsä Board tunnistaa kestävyyteen liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mah- dollisuuksia ja arvioi niiden olennaisuuksia yhtiön riskienhallintaprosessin avulla. Riskienhallintaprosessi noudattaa COSO Enterprise Risk Manage- ment -mallin metodologiaa. Keskeisin tavoite on tunnistaa ja arvioida ne kestävyyteen liittyvät riskit, uhat ja mahdollisuudet, joilla voi olla merki- tystä yhtiön arvojen ja strategian toteuttamiselle sekä lyhyen ja pidemmän aikavälin tavoitteiden saavuttamiselle, sekä tunnistaa ja arvioida yhtiön vaikutukset yhteiskuntaan ja ympäristöön. Vaikutusten, riskien ja mah- dollisuuksien tunnistaminen ja arviointi sisältää yhtiön omien toimintojen

lisäksi arvoketjun alku- ja loppupään sekä muut tahot, joihin yhtiön toiminta vaikuttaa. Metsä Boardin riskienhallintaprosessia ja sen vastuita on kuvattu tarkemmin selvityksessä hallinto- ja ohjausjärjestelmästä.

Kaksoisolennaisuusanalyysi toteutetaan vuosittain ja se on sidottu riskienhallinnan vuosikelloon. Tällöin riskien tunnistaminen, arviointi, priorisointi ja hallintatoimenpiteiden määrittely tehdään osana vuosi- suunnitteluprosessia. Olennaisuusanalyysi käsitellään ja vahvistetaan Metsä Boardin johtoryhmässä osana riskienhallintakatsausta viimeisellä vuosineljänneksellä. Sisäinen valvonta seuraa ja raportoi kestävyysris- keistä ja kontrolliympäristöstä johtoryhmälle ja tarkastusvaliokunnalle Metsä Groupin sisäisen valvonnan hallintomallin ja vuosikellon mukaisesti. Kestävyysriskien valvonta suunnitellaan, kuvataan ja toteutetaan liiketoi- mintaprosesseissa riskiperusteisesti.

Kestävyyden olennaiset aiheet

Teema

Aihe

Osa-aihe

Olennaisuus

2030-tavoite

asetettu

E – YMPÄRISTÖ

1. Ilmastonmuutoksen hillintä ja siihen sopeutuminen omassa toi- minnassamme sekä arvoketjuissa

2. Jatkuva parannus resurssitehokkuudessa

3. Metsäluonnon tilan vahvistaminen

E1 Ilmastonmuutos

Ilmastonmuutoksen hillintä

•

√

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

•

√

Energia

•

√

E2 Pilaantuminen

Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen

•

Mikromuovit

•

E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat

Vesi

•

√

E4 Biologinen

monimuotoisuus ja

ekosysteemit

Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen suorat vaikutustekijät

•

√

Vaikutukset lajien tilaan ja ekosysteemien laajuuteen ja tilaan

•

√

Vaikutukset ekosysteemipalveluihin ja riippuvuudet niistä

•

√

E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous

Resurssien sisäänvirtaukset, mukaan lukien resurssien käyttö

•

√

Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät resurssien ulosvirtaukset

•

Jäte ja sivuvirrat

•

√

S – SOSIAALINEN VASTUU

4. Tapaturmaton työyhteisö

5. Jatkuva parantaminen hen- kilöstön sitoutuneisuudessa ja hyvinvoinnissa

6. Monimuotoisuuden, yhdenver- taisuuden ja mukaan ottamisen edistäminen

S1 Oma työvoima

Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille

•

√

Terveys ja turvallisuus

•

√

Muut työolot

•

√

Muut työhön liittyvät oikeudet

•

S2 Arvoketjun

työntekijät

Terveys ja turvallisuus

•

√

Muut työolot

•

√

Muut työhön liittyvät oikeudet

•

√

S3 Vaikutusten

kohteena olevat yhteisöt

Yhteisöjen taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet

•

Alkuperäiskansojen oikeudet

•

S4 Kuluttajat ja

loppukäyttäjät

Kuluttajien ja loppukäyttäjien henkilökohtainen turvallisuus

•

G – HYVÄ HALLINTOTAPA JA YRITYSKULTTUURI

7. Eettisen yrityskulttuurin edistäminen

8. Kestävän ja eettisen toiminnan edistäminen toimitusketjussa

G1 Liiketoiminnan

harjoittaminen

Yrityskulttuuri

•

√

Korruptio ja lahjonta

•

Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin

•

√

Väärinkäytösten paljastajien suojelu

•

Poliittinen vuorovaikutus ja lobbaustoiminta

•

korkea (arvo 10–25) •

kohtalainen (arvo 5–9) •

31

Metodologia

Arvioinnissa tunnistetaan mahdolliset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet jokaiselle ESRS:n osa-aiheelle ja osaosa-aiheelle. Jos olennaisia vaikutuk- sia, riskejä tai mahdollisuuksia ei ole havaittu, on osa-aihe tai osaosa-aihe arvioitu epäolennaiseksi. Arvioinnissa tarkastellaan koko arvoketjua.

Todennäköisyyden sekä taloudellisten riskien ja mahdollisuuksien arvi- oinnissa käytetään Metsä Boardin riskienhallintaprosessissa määriteltyä asteikkoa, joka on yhtenäinen kaikille liiketoimintariskeille. Asteikkoon sisältyy myös vaikutusten arviointi. Vaikutuksen lopullinen arvio perustuu vaikutuksen laaja-alaisuuteen, mittakaavaan, kestoon ja korjattavuuteen. Arviointitaulukko on esitetty tämän osion yhteydessä. Korjattavuutta arvioidaan asteikolla lyhyt aikaväli (alle yksi vuosi), keskipitkä aikaväli (1–5 vuotta), pitkä aikaväli (5–10 vuotta), erittäin pitkä aikaväli (10–30 vuotta) ja ei korjattavissa. Erittäin pitkä aikaväli on lisätty havainnollistamaan

tarkemmin metsäalan luonnetta. Vaikutuksen, riskin tai mahdollisuuden lopullinen suuruus määräytyy kertomalla todennäköisyyden arvio taloudel- lisen tai ulkoisen vaikutuksen arviolla.

Sidosryhmien osallistaminen

Sidosryhmiltä saatu palaute kerätään ja analysoidaan koko Metsä Grou- pissa vuosittain. Analyysin tuloksia käytetään olennaisuusarvioinnissa erityisesti sen varmistamiseksi, että kaikki olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet tunnistetaan. Lisäksi palaute tukee jo sisäisesti tunnis- tettujen vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointia. Sidosryhmille tärkeät teemat ovat linjassa tunnistettujen vaikutusten, riskien ja mahdol- lisuuksien kanssa. Sidosryhmäosallistamista sekä sidosryhmille tärkeiden teemojen huomioimista yhtiön strategiassa ja liiketoimintamallissa on kuvattu osiossa Sidosryhmien edut ja näkemykset .

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arviointiasteikko

Todennäköisyys

Erittäin

todennäköinen

Seuraavan vuoden aikana

5

5

10

15

20

25

Todennäköinen

Seuraavan kolmen vuoden aikana

4

4

8

12

16

20

Mahdollinen

Seuraavan kuuden vuoden aikana

3

3

6

9

12

15

Epätoden-

näköinen

Seuraavan 10 vuoden aikana

2

2

4

6

8

10

Erittäin

epätoden-

näköinen

Todennäköisesti ei seuraavan 10 vuoden aikana

1

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

Taloudellinen vaikutus

Erittäin

vähäinen

Vähäinen

Kohtalainen

Merkittävä

Erittäin

merkittävä

Maine

Paikallinen maininta, nopeasti unohdettu

Paikallista maineen vaurioitumista, vaikutus paikallisiin toimintoihin

Lyhyen aikavälin kansallinen huolenaihe, pitkäaikainen vaikutus maineeseen

Kansallinen pitkän aikavälin huolenaihe, merkittävä muutos markkinaosuudessa, merkittäviä toimintoja rajoitettu

Kansainvälinen pitkän aikavälin huolenaihe, käänteentekevä muutos markkinaosuudessa

Vaikutus yhteiskunnan, luonnon ja muiden sidosryhmien

hyvinvointiin

Rajattu vaikutus yksilöihin ja/tai paikalliseen ympäristöön

Vähäinen vaikutus yksi- löryhmään ja/tai alueelliseen ympäristöön

Kohtalainen ja lyhytaikainen vaikutus yhteiskuntaan ja/tai ympäristöön

Merkittävä, lyhytaikainen vaikutus yhteiskuntaan ja/tai ympäristöön

Vakava, pitkäaikainen vaikutus yhteiskuntaan ja/tai ympäristöön

Vaikuttavuus

32

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Kestävyysaiheisiin liittyvien olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi

Riskienhallintaprosessin periaatteisiin perustuvassa kaksoisolennaisuusa- nalyysissä hyödynnetään useita aihekohtaisesti keskeisiä tietolähteitä ja menetelmiä olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisessa ja arvioinnissa. Aihealuekohtaiset lisätiedot olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiproses- sista on kuvattu alla tarkemmin.

E – Ympäristö

Tuotantolaitosten riskienarvioinnissa keskeistä on häiriöttömän ja jatkuvan tuotannon varmistaminen kaikissa olosuhteissa. Tuotantolaitosten ympäristöriskien arviointiprosessia ohjaavat ISO 14001 - ja ISO 50001 -hallintajärjestelmät. Keskeiset havaitut riskit sisällytetään yhtiötason riskienhallintaprosessiin. ISO 14001 ohjaa myös puunhankinnan riskien arviointia ja tunnistamista.

Tuotantolaitosten vaikutuksia ympäristöön arvioidaan riskienhallinta- prosessin mukaisesti muun muassa investointihankkeiden ympäristövai- kutusten arvioinneissa. Ympäristövaikutusten arvioinnin tarpeesta päättää paikallinen yhteysviranomainen. Uusimpien investointien ympäristövai- kutusten arvioinnissa on huomioitu myös ilmastonmuutosta koskevat riskit. Ympäristövaikutusten arvioinnin ja ympäristölupaprosessin jälkeen tuotantolaitokset toimivat ympäristölupansa ja yhtiön toimintajärjestelmän mukaisesti.

Paikallisyhteisöillä on lainsäädännössä määritelty oikeus osallistua tuotantolaitosten ympäristölupaprosesseihin antamalla lupahakemuk- seen liittyviä muistutuksia ja mielipiteitä. Muistutukset ja mielipiteet huomioidaan lupaprosessissa. Lupaprosessien lisäksi tuotantolaitokset vastaanottavat palautetta paikallisyhteisöiltä. Palautteisiin vastataan ja ne kirjataan HSEQ-järjestelmään, joka on tarkoitettu muun muassa havainto- jen ja korjaavien toimenpiteiden kirjaamiseen ja seurantaan. Osa tuotan- tolaitoksista järjestää myös avointen ovien vierailupäiviä tai niin sanottuja naapurustokokouksia, joissa keskustellaan tehtaan ympäristöasioista.

E1 – Ilmastonmuutos

Metsä Boardin ilmastoriskit arvioitiin vuonna 2024 osana Metsä Groupin ilmastoriskianalyysiä, joka kattoi fyysiset riskit, siirtymäriskit sekä mah- dollisuudet omassa toiminnassa ja arvoketjussa. Metsä Groupin sisäisiin ilmastoriskityöpajoihin osallistui asiantuntijoita ja johtoa Metsä Boardista sekä Metsä Groupin muilta liiketoiminta-alueilta ja toiminnoista. Analyy- sissa hyödynnettiin hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n (Intergover- nmental Panel on Climate Change) kahta ilmastoskenaariota (RCP 1.9 ja RCP 8.5), Ilmatieteenlaitoksen raportteja sekä tieteellisiä artikkeleita. RCP 1.9 -skenaariossa maapallon keskilämpötilan nousu rajoitetaan 1,5 astee- seen ja RCP 8.5 -skenaariossa päästöt kasvavat nykytahdilla ja maapallon keskilämpötila nousee keskimäärin 4,3 astetta vuoteen 2100 mennessä. Analyysissä oli mukana sekä lyhyen (alle yksi vuosi), keskipitkän (1−5 vuotta) että pitkän (yli 5 vuotta) aikavälin tarkastelun. Aikahorisontit on suhteutettu tuotantolaitosten elinikään. Koska laitokset pyritään lähtökoh- taisesti suunnittelemaan pitkäikäisiksi, niiden elinkaari ylittää käytettyjen aikahorisonttien tarkasteluajan, eikä niitä ole siksi käsitelty tarkemmin. Siirtymäriskien arvioinnissa avainasemassa olivat Metsä Groupin jatkuva edunvalvontatyö ja siihen liittyvä toimintaympäristön analyysi.

Metsä Boardin tuotantolaitosten ja keskeisten toimitusketjujen sijaintien fyysiset ilmastoriskit analysoi ulkopuolinen kumppani. Analyysi tehtiin geolokaatioihin perustuvalla mallinnuksella usealla eri ilmastoskenaariolla.

Analyysi sisälsi nykyhetken lisäksi vuodet 2030 ja 2040. Analyysin tuloksissa ei todettu merkittäviä Metsä Boardin tuotantolaitoksia koskevia riskejä. Tämän perusteella tuotantolaitosten sijainti tukee Metsä Boardin kilpailukykyä muuttuvassa ilmastossa. Ilmastoriski- ja skenaarioanalyysin tulokset esitetään sivulta 43 alkaen. Ilmastoriskianalyysin tulokset sisältyvät yhtiön kaksoisolennaisuusanalyysiin. Ilmastoriskit arvioidaan vuosittain osana riskienhallintaprosessia.

Metsä Groupin puunhankinta ja konsernin sidosryhmäsuhteet-yksikkö tunnistavat, arvioivat ja hallitsevat metsien käyttöön liittyviä sääntelyris- kejä yhteistyössä.

E2 – Pilaantuminen

Pilaantumista koskevat olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu yhtiön riskienhallintaprosessin periaatteisiin perustuvassa kaksoisolennaisuusanalyysissä. Tuotantolaitosten riskienarviointia on kuvattu kohdissa E – Ympäristö ja E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat .

E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat

Vesi- ja meriresurssien olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu yhtiön riskienhallintaprosessin periaatteisiin perustuvassa kaksoisolennaisuusanalyysissä.

Tuotantolaitosten vaikutuksia vesiresursseihin arvioidaan muun muassa investointihankkeiden ympäristövaikutusten arvioinneissa sekä ympäristölupaprosesseissa. Ympäristövaikutusten arvioinnin tarpeesta päättää paikallinen yhteysviranomainen. Tällöin tutkittavana on muun muassa vedenoton, palautettavan veden lämpökuorman tai jätevesien vaikutus vesistöön. Vaikutuksia arvioidaan myös prosessien kehityksen ja ympäristöriskikartoitusten yhteydessä. Useilla tuotantolaitoksilla on vesistötarkkailuvelvoitteita ja -sitoumuksia. Nämä ovat usein alueellisesti kattavia pitkäkestoisia ohjelmia, joissa seurataan toiminnan pitkäaikaisia seurauksia.

Metsä Boardin toiminnot on suunniteltu siten, etteivät ne vaikuta muiden osapuolten vedenkäyttöoikeuteen tai hyödyntämismahdollisuuksiin. Metsä Boardin vedenotosta lähes 100 prosenttia on pintavettä. Pieni määrä poh- javettä käytetään lähinnä hygienia- ja laboratoriotarkoituksiin. Noin puolet Metsä Boardin käyttämästä vedestä ohjautuu tuotantoprosesseihin ja loput käytetään jäähdytysvetenä. Jäähdytysvesi kiertää omassa erillisessä järjestelmässään, eikä sille ole puhdistustarvetta. Vesistöön palautettava jäähdytysvesi kuitenkin lämmittää vesistöä paikallisesti. Prosessivesi puh- distetaan käytön jälkeen huolellisesti ennen kuin se palautetaan vesistöihin.

Metsä Boardin kaikki tuotantolaitokset sijaitsevat vähäriskisillä tai vähäisen-keskisuuren vesiriskin alueilla, joilla on hyvät pintavesivarannot. Yksikään tuotantolaitoksista ei ota vettä korkean vesistressin tai korkean kokonaisvesiriskin alueelta (WRI Aqueduct Water Risk Atlas). Vesistressi mittaa veden kysyntää suhteessa veden saatavuuteen. Kokonaisvesiriski mittaa vesivaroihin liittyviä riskejä alueella ottaen huomioon esimerkiksi vesivarojen määrän, laadun ja alueen sääntelyn.

Jokaisen Metsä Boardin tuotantolaitoksen fyysiset ilmastoriskit arvioitiin vuonna 2024 toteutetussa ilmastoriskianalyysissä. Arvioinnin perusteella millään Metsä Boardin tuotantolaitoksella ei ole olennaisia kuivuuteen tai tulviin liittyviä ilmastoriskejä.

E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit

Olennaisuusanalyysissa luontovaikutuksia, -riskejä ja -mahdollisuuksia on arvioitu sekä oman toiminnan että arvoketjun osalta. Keskeisimpien vaikutusten ja riippuvuuksien on todettu liittyvän puuraaka-aineen

33

toimitusketjuun sekä omiin tuotantolaitoksiin. Arviointi on tehty käyttäen LEAP-lähestymistapaa (paikanna, analysoi, arvioi ja julkaise). Arvioinnin perustana on käytetty muun muassa tietoa puunhankinta-alueista, sertifiointitilastoista, tuotantolaitosten läheisyydessä sijaitsevista arvokkaista luontokohteista, sekä listausta biomeista ja ekosysteemeistä, joihin Metsä Groupilla on vaikutus tai joista sen toiminta on riippuvainen. Osana Metsä Groupia Metsä Boardille puuntuotanto on keskeinen luonnon tarjoama hyöty eli ekosysteemipalvelu. Muita hyötyjä ovat esimerkiksi pölyttäjäpalvelut, keruutuotteet, puhdas vesi, virkistyskäyttö ja hiilinielut, jotka kaikki ovat tärkeitä liiketoiminnan resilienssin kannalta. Riskiana- lyysissa on otettu huomioon siirtymä- ja systeemiriskit sekä fyysiset riskit. Ilmastonmuutoksen vaikutuksia ekosysteemipalveluihin on arvioitu osiossa E1 – Ilmastonmuutos .

Metsä Boardin tuotantolaitosten läheisyydessä sijaitsee biologisen monimuotoisuuden kannalta arvokkaita alueita. Alueet on tunnistettu 10 kilometrin säteellä jokaisesta tuotantolaitoksesta. Sellutehtaiden mahdollisten vaikutusten odotetaan yltävän enintään tälle alueelle. Karton- kitehtaiden potentiaaliset ympäristövaikutukset rajoittuvat kuitenkin tätä pienemmälle alueelle. Biologisen monimuotoisuuden kannalta arvokkaiksi alueiksi on laskettu Natura 2000 -alueet, valtion luonnonsuojelualueet, yksityiset luonnonsuojelualueet, luonnonsuojeluohjelmien kohteena olevat alueet sekä keskeiset biologisen monimuotoisuuden alueet. Joillakin tuotantolaitoksilla on tunnistettu lieviä vaikutuksia kyseisiin alueisiin, ja ne on listattu sivulla 61. Lisää riskienhallinnasta osana operatiivista toimintaa on kerrottu sivulla 60. Vaikutusten hallitsemisen ja vähentämisen keinot on kerrottu osiossa E2 – Pilaantuminen .

E5 – Resurssien käyttö ja kiertotalous

Resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu yhtiön riskienhallintaprosessin periaatteisiin perustuvassa kak-soisolennaisuusanalyysissä. Metsä Boardin resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on arvioitu koko arvoketjussa. Ne liittyvät hankittaviin materiaaleihin, omien tuotantolaitosten resurssitehokkuuteen ja sivuvir- toihin sekä tuotteiden jatkojalostamiseen ja loppukäyttöön. Arvioinnissa on otettu huomioon eri raaka-aineet, tuotantolaitokset, sivuvirrat sekä tuoteryhmät ja tuotteiden pakkausmateriaalit.

Ympäristölupansa ja yhtiön toimintajärjestelmän lisäksi tehtaiden jätehuoltoa säätelevät ympäristölupien määräykset. Osalla tehtaista on ympäristöluvanvaraisena toimintona oma jätehuoltoalue, jonka ympä- ristövaikutuksia seurataan ja hallitaan jätehuoltoalueen lupamääräysten mukaisesti. Jätehuoltoon liittyvät riskit arvioidaan osana säännöllisesti tehtäviä riskiarviointeja.

S – Sosiaalinen vastuu

S1 – Omaa työvoimaa , S2 – Arvoketjun työntekijöitä, S3 – Vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä sekä S4 – Kuluttajia ja loppukäyttäjiä koskevat olennaiset vaikutukset on tunnistettu ihmisoikeusvaikutusten arvioinnissa, jonka tulokset on sisällytetty yhtiön kaksoisolennaisuusanalyysiin.

Metsä Boardin ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin teki vuonna 2024 ulkoinen kumppani. Arvioinnissa hyödynnettiin sisäisiä asiantuntija- haastatteluja, ulkoisten sidosryhmien haastatteluja, Metsä Boardin dokumentaatiota sekä julkisia kirjallisuuslähteitä. Ulkoisten sidosryhmien haastatteluihin osallistui raaka-aine- ja tavarantoimittajia, ammattiliitto sekä saamelaiskäräjät.

Ihmisoikeusvaikutuksia arvioitiin niiden todennäköisyyden, laaja-alaisuuden, korjattavuuden ja mittakaavan perusteella. Arviointi tehtiin YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden mukaisesti. Vaikutusten arvioinnissa käytettiin samaa asteikkoa kuin yhtiön yleisessä riskienarvioinnissa, ja tunnistetut vaikutukset sisällytettiin kaksoisolennaisuusanalyysiin.

Vuonna 2024 tehdyssä arvioinnissa tunnistettiin ja arvioitiin suorat ja epäsuorat vaikutukset koko arvoketjussa ja vaikutusten kohteena olevissa yhteisöissä. Lisäksi tunnistettiin ryhmät, jotka voivat olla muita suuremmassa vahingon vaarassa tunnistetuille vaikutuksille. Vaikutukset validoitiin sisäisissä työpajoissa, ja tulokset esitettiin Metsä Boardin johtoryhmälle. Arvioinnin pohjalta määritettiin ihmisoikeuksiin liittyvä huolellisuusvelvoiteprosessi sekä kehitystoimenpiteitä tuleville vuosille. Vuodesta 2024 alkaen ihmisoikeusvaikutusten arviointi on ollut osa yhtiön vuosittaista riskien tunnistamisen ja arvioinnin prosessia.

Ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin lisäksi sosiaalista vastuuta koskevien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisessa, analysoinnissa ja hallitsemisessa keskeisiä työkaluja ovat muun muassa tuotantolaitosten ISO 45001 -työterveys- ja turvallisuusstandardin vaatimusten mukaiset riskiarvioinnit, Know Your Business Partner -prosessi, toimittaja-arvioinnit ja -auditoinnit, toimiala-, maa- ja toimittajakohtaiset riskianalyysit, hen- kilöstötutkimus sekä eettinen ilmoituskanava. Näitä käsitellään osioissa S1 – Oma työvoima ja G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

G – Hyvä hallintotapa ja yrityskulttuuri

Hyvää hallintotapaa ja yrityskulttuuria koskevat olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on tunnistettu yhtiön riskienhallintaprosessin periaatteisiin perustuvassa kaksoisolennaisuusanalyysissä. Näiden tunnistamisessa, analysoinnissa ja hallitsemisessa keskeisiä ovat Know Your Business Partner -prosessi, toimittaja-arvioinnit ja -auditoinnit, yhtiön eettisyysindeksi sekä eettinen ilmoituskanava.

Vuoden 2025 tulokset

Olennaisuusanalyysin lopputulokset on esitetty olennaisuusprosessiku- vauksen ohella sivulla 31. Olennaisiksi osa-aiheiksi on määritelty kohtalai- sen (arvo 5−9) tai korkean (arvo 10−25) luokituksen saaneet osa-aiheet. Taulukkoon ei ole sisällytetty matalan olennaisuuden osa-aiheita.

Vuonna 2025 ESRS:n osa-aiheita ja osaosa-aiheita kohdistettiin tarkemmin ihmisoikeusvaikutusten arvioinnissa tunnistettuihin riskeihin. Tämä tarkoitti tarkempaa määrittelyä siitä, mitkä tunnistetut ihmisoikeus- vaikutukset liittyvät esimerkiksi monimuotoisuus- ja tasa-arvokysymyksiin ja mitkä muihin työhön liittyviin oikeuksiin. Tämän seurauksena osa-aihe ’Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille’ arvioitiin epäolennaiseksi arvoketjun työntekijöiden osalta.

Lisäksi tuotetietoihin liittyvien riskien todennäköisyyttä arvioitiin uudel- leen. Todennäköisyys tuotetietojen virheellisyydelle ja sitä kautta kielteiset vaikutukset kuluttajiin ja loppukäyttäjiin arvioitiin epätodennäköisiksi, minkä seurauksena osa-aihe ’Tietoihin liittyvät kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvat vaikutukset’ arvioitiin epäolennaiseksi.

Muiden osa-aiheiden riskeihin tulleet muutokset vuoden 2025 riskiar- viointikierroksen johdosta olivat pieniä eivätkä vaikuttaneet merkittävästi osa-aiheen olennaisuusmäärittelyyn.

34

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Mittarit ja tavoitteet

TAVOITE

2030-TAVOITE

TOTEUMA 2025

EDISTYMINEN 2025

YK SDG

E – YMPÄRISTÖ

1. Ilmastonmuutoksen hillintä ja siihen sopeutuminen omassa toiminnassamme sekä arvoketjuissa

Energiatehokkuuden parantaminen vuoden 2018 tasosta, %

+10

-7,2

•

7, 12, 13

Fossiiliset hiilidioksidipäästöt (scope 1 + scope 2 markkinaperusteinen), tn

0

121 252

•

12, 13

Metsä Boardin hankkimien kuljetusten kasvihuonekaasupäästöt vuoden 2022 tasosta (scope 3, kategoria 4), %/tnkm

-30

-5,8

•

13

MG: Metsänuudistuksen ja taimikonhoidon määrä vuoden 2018 tasosta, %

+30

+14

•

13, 15

MG: Metsälannoituksen määrä vuoden 2018 tasosta, %

+50

+126

•

13, 15

MG: Peitteisen metsänkäsittelyn osuus turvemaametsien uudistamisessa, %

30

18

•

13, 15

2. Jatkuva parannus resurssitehokkuudessa

Prosessivedenkäytön vähentäminen/tuotettu tonni vuoden 2018 tasosta, %

-35

-6,4

•

6, 12

Prosessijätettä kaatopaikalle, tn

0

111

•

12

3. Metsäluonnon tilan vahvistaminen

MG: Säästöpuita uudistushakkuukohteissa, %

100

96

•

13, 15

MG: Tekopökkelöitä hakkuukohteissa, %

100

100

•

13, 15

MG: Kuusi ainoana puulajina taimikonharvennuksen jälkeen, %

0

25

•

13, 15

MG: Luonnon monimuotoisuutta edistävät toimenpiteet, lkm.

10 000

10 616

•

13, 15

S – SOSIAALINEN VASTUU

4. Tapaturmaton työyhteisö

Oman henkilöstön tapaturmataajuus (TRIF)

0

4,8

•

8

Palvelutoimittajien työntekijöiden tapaturmataajuus (TRIF)

0

5,2

•

8

5. Jatkuva parantaminen henkilöstön sitoutuneisuudessa ja hyvinvoinnissa

Henkilöstön sitoutuneisuus, indeksi (asteikko 0–100)

AAA

A

•

5, 8

Henkilöstötutkimuksen perusteella määriteltyjen toimenpiteiden toteutus, %

100

100

•

5, 8

6. Monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja mukaan ottamisen edistäminen

Naisia johtamisrooleissa, %

>35

25

•

5, 8

Henkilöstön kokemus monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja mukaan ottamisen (DEI) toteutumisesta, Metsä meille kaikille -indeksi (asteikko 0–100)

100

72

•

5, 8

Anonyymit rekrytoinnit avoimissa hauissa, %

100

100

•

5, 8

G – VASTUULLISUUDEN HALLINNOINTI

7. Eettisen yrityskulttuurin edistäminen

Henkilöstön kokemus eettisen yrityskulttuurin toteutumisesta, eettisyysindeksi (asteikko 0–100)

100

79

•

5, 8

8. Kestävän ja eettisen toiminnan edistäminen toimitusketjussa

Sertifioidun puukuidun osuus, %

100

92

•

15

Raaka-aineiden jäljitettävyys, osuus kokonaisostoista, %

100

95

•

9, 12

Toimittajien sitoutuminen eettisiin toimintaperiaatteisiin, osuus kokonaisostoista %

100

99,5

•

8, 12

Toimittaja-arvioinnit ja auditoinnit keskeisille toimittajille, %

100

77

•

8, 12

MG: Yhteinen kestävän kehityksen tavoite partner-toimittajien kanssa, %

100

100

•

12, 13

MG: Tavoite on asetettu Metsä Group -tasolla. Eri aihealueita koskevat tavoitteet esitetään tarkemmin kestävyysraportin aihekohtaisissa osioissa.

Fossiilittomiin raaka-aineisiin ja pakkausmateriaaleihin liittyvää tavoitetta ei seurata osana tavoite- kokonaisuutta vuodesta 2025 alkaen. Lähes kaikki (99 %) Metsä Groupin raaka-aineista ja tuotteiden pakkausmateriaaleista, mukaan lukien puupohjaiset raaka-aineet, ovat fossiilivapaita. Tulevina vuosina päätavoitteena on pienentää tuotteiden hiilijalanjälkeä.

Edistyminen vuonna 2025 verrattuna edelliseen vuoteen.

Yli tavoitteen (merkittävä edistyminen) •

Tavoitteessa (suunnitelman mukainen edistyminen) •

Alle tavoitteen (ei edistymistä tai heikentynyt toteuma) •

35

Kestävyyttä koskeva due diligence -prosessi

Taulukko esittää huolellisuusprosessin keskeiset osa-alueet sekä kestävyysraportin kohdan, josta kyseisestä aiheesta löytyy lisätietoa.

DUE DILIGENCE -PROSESSIN KESKEISET OSATEKIJÄT

KOHDAT KESTÄVYYSRAPORTISSA

a) Due diligence -prosessin sisällyttäminen hallintoon, strategiaan ja liiketoimintamalliin

Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli kestävyysvaikutusten, -riskien ja -mahdollisuuksien tunnistamisessa ja hallinnassa

Sidosryhmien edut ja näkemykset

b) Vuorovaikutus vaikutusten kohteena olevien sidos- ryhmien kanssa kaikissa due diligence -prosessin keskeisissä vaiheissa

Sidosryhmien edut ja näkemykset

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi

S1 Yhteydenpito vaikutuksista työvoiman ja työvoiman edustajien kanssa ;

S2 Yhteydenpito vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa ;

S3 Yhteydenpito vaikutuksista vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa ;

S4 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenaiheiden esiin tuomiseksi

c) Haitallisten vaikutusten tunnistaminen ja arviointi

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi

G1 Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen

G1 Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen

d) Toimien toteuttaminen kyseisten haitallisten vaikutusten torjumiseksi

E1 , E2 , E3 , E4 , E5 , S1 , S2 , S3 , S4 Toimenpiteet

Toimenpiteillä hallitaan haitallisia vaikutuksia ja riskejä sekä edistetään mahdollisuuksia

G1 Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin

G1 Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen

e) Kyseisten toimien tuloksellisuuden seuranta ja viestintä

Mittarit ja tavoitteet

Toimien tuloksellisuutta mitataan ja viestitään Metsä Boardin strategisten 2030-kestävyystavoitteiden avulla

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi (E1, E2, E3, E5)

Ympäristölupa ja siihen kuuluva tarkkailuohjelma asettavat minimivaatimukset ympäristövaikutusten havainnointiin.

E4 Biologisessa monimuotoisuudessa ja ekosysteemeissä tapahtuviin muutoksiin liittyvät vaikutusmittarit

S1 , S2 , S4 Toimenpiteet

S3 Yhteydenpito vaikutuksista vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa

G1 Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin

36

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

ESRS-sisältöindeksi

ESRS-sisältöindeksi luettelee tiedonantovaatimukset, joita Metsä Board on noudattanut laatiessaan kestävyysraporttiaan, niiden sijainnin kestävyysra- portissa sekä mahdollisen lisätietokommentin.

ESRS-INDIKAATTORI

SIJAINTI & KOMMENTTI

ESRS 2 – Yleiset tiedot

BP-1 – Kestävyysselvitysten yleiset laatimisperusteet

Laadintaperiaatteet

BP-2 – Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot

Laadintaperiaatteet ;

E1 Mittareiden laatimisperiaatteet

GOV-1 – Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli

Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli sekä niille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat ;

G1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli

GOV-2 – Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat

Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli sekä niille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat

GOV-3 – Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin

Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin

GOV-4 – Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista

Kestävyyttä koskeva due diligence -prosessi -taulukko

GOV-5 – Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta

Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta

SBM-1 – Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju

Liiketoimintamalli, arvoketju ja strategia

SBM-2 – Sidosryhmien edut ja näkemykset

Sidosryhmien edut ja näkemykset

SBM 3 – Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaiku- tus strategian ja liiketoimintamallin kanssa

S1 , S2 , S3 , S4 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet -taulukot;

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi

IRO-1 – Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosesseista

Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta ;

Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ;

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi

IRO-2 – Yrityksen kestävyysselvityksissä huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset

Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ;

ESRS-sisältöindeksi ;

Luettelo muusta EU:n lainsäädännöstä johdetuista tietopisteistä

Toimintaperiaatteet MDR-P – Olennaisten kestävyysseikkojen hallitsemiseksi käyttöön otetut toimintaperiaatteet

E1 , E2 , E3 , E4 , E5 , S1 , S2 , S3 , S4 , G1 Toimintaperiaatteet

Toimet MDR-A – Olennaisiin kestävyysseikkoihin liittyvät toimet ja resurssit

E1 , E2 , E3 , E4 , E5 , S1 , S2 , S3 , S4 Toimenpiteet ;

G1 – Liiketoiminnnan harjoittaminen

Mittarit MDR-M – Olennaisiin kestävyysseikkoihin liittyvät mittarit

E1 , E2 , E3 , E4 , E5 , S1 , S2 , G1 Mittarit ;

E1 , E2 , E3 , E4 , E5 , S1 , S2 , G1 Mittareiden laatimisperiaatteet

Tavoitteet MDR-T – Toimintaperiaatteiden ja toimien vaikuttavuuden seuranta tavoitteiden avulla

E1 , E2 , E3 , E4 , E5 , S1 , S2 , S3 , S4 , G1 Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet

ESRS E1 – Ilmastonmuutos

E1-1 – Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma

E1 Ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista koskeva siirtymäsuunnitelma

E1-2 – Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet

E1 Toimintaperiaatteet

E1-3 – Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit

E1 Ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista koskeva siirtymäsuunnitelma ;

E1 Toimenpiteet

E1-4 – Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet

E1 Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet ;

E1 Ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista koskeva siirtymäsuunnitelma ;

E1 Mittareiden laatimisperiaatteet

E1-5 – Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä

E1 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä -taulukko;

E1 Energiatuotanto -taulukko

E1-6 – Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt

E1 Kasvihuonekaasupäästöt -taulukko;

E1 Kasvihuonekaasuintensiteetti -taulukko

E1-7 – Päästöhyvityksillä rahoitettavat kasvihuonekaasujen poistot ja kasvihuone- kaasupäästöjen hillintähankkeet

Metsä Boardilla ei ole hiilidioksidin talteenottoa tai päästökompensaatioita.

E1-8 – Sisäinen hiilen hinnoittelu

E1 Taloudelliset vaikutukset

E1-9 – Olennaisten fyysisten ja siirtymäriskien ja mahdollisten ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien ennakoidut taloudelliset vaikutukset

E1 Taloudelliset vaikutukset

Ennakoidut taloudelliset vaikutukset esitetty osittain laadullisesti.

ESRS E2 – Pilaantuminen

E2-1 – Pilaantumiseen liittyvät toimintaperiaatteet

E2 Toimintaperiaatteet

E2-2 – Pilaantumiseen liittyvät toimet ja resurssit

E2 Toimenpiteet

E2-3 – Pilaantumiseen liittyvät tavoitteet

E2 Tavoitteet

E2-4 – Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen

E2 Päästöt ilmaan -taulukko;

E2 Päästöt veteen -taulukko;

E2 Ympäristölupapoikkeamat -taulukko;

E2 Mittareiden laatimisperiaatteet

E2-5 – Huolta aiheuttavat aineet ja erityistä huolta aiheuttavat aineet

Metsä Board ei aiheuta huolta aiheuttavien tai erittäin huolta aiheuttavien aineiden päästöjä.

E2-6 – Pilaantumiseen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien ennakoi- dut taloudelliset vaikutukset

E2 Taloudelliset vaikutukset

Ennakoidut taloudelliset vaikutukset esitetty osittain laadullisesti.

37

ESRS-INDIKAATTORI

SIJAINTI & KOMMENTTI

ESRS E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat

E3-1 – Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät toimintaperiaatteet

E3 Toimintaperiaatteet

Metsä Board ei käytä merten luonnonvaroja.

E3-2 – Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät toimet ja resurssit

E3 Toimenpiteet

E3-3 – Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät tavoitteet

E3 Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet ;

E3 Mittareiden laatimisperiaatteet

E3-4 – Vedenkulutus

E3 Vedenotto ja -kulutus sekä jätevesipäästöt -taulukko;

E3 Mittareiden laatimisperiaatteet

E3-5 – Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien ennakoidut taloudelliset vaikutukset

E3 Taloudelliset vaikutukset

Ennakoidut taloudelliset vaikutukset esitetty osittain laadullisesti.

ESRS E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit

E4-1 – Siirtymäsuunnitelma sekä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien huomioiminen strategiassa ja liiketoimintamallissa

E4 Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien huomioiminen strategiassa ja liiketoimintamallissa

E4-2 – Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät toimintaperiaatteet

E4 Toimintaperiaatteet

E4-3 – Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät toimet ja resurssit

E4 Toimenpiteet

E4-4 – Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät tavoitteet

E4 Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet ;

E4 Mittareiden laatimisperiaatteet

E4-5 – Biologisessa monimuotoisuudessa ja ekosysteemeissä tapahtuviin muu- toksiin liittyvät vaikutusmittarit

E4 Biologisen monimuotoisuuden kannalta arvokkaat alueet Metsä Boardin tuotantolaitosten lähei- syydessä -taulukko;

E4 Biologisessa monimuotoisuudessa ja ekosysteemeissä tapahtuviin muutoksiin liittyvät vaikutusmittarit

E4-6 – Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien riskien ja mahdollisuuksien ennakoidut taloudelliset vaikutukset

E4 Taloudelliset vaikutukset

Ennakoidut taloudelliset vaikutukset esitetty osittain laadullisesti.

ESRS E5 – Resurssien käyttö ja kiertotalous

E5-1 – Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet

E5 Toimintaperiaatteet

E5-2 – Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit

E5 Toimenpiteet

E5-3 – Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet

E5 Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet ;

E5 Mittareiden laatimisperiaatteet

E5-4 – Resurssien sisäänvirtaukset

E5 Materiaali- ja energiavirrat sisään -taulukko;

E5 Mittareiden laatimisperiaatteet

E5-5 – Resurssien ulosvirtaukset

E5 Materiaali- ja energiavirrat ulos -taulukko;

E5 Mittareiden laatimisperiaatteet

E5-6 – Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvien vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien ennakoidut taloudelliset vaikutukset

E5 Taloudelliset vaikutukset

Ennakoidut taloudelliset vaikutukset esitetty osittain laadullisesti.

ESRS S1 – Oma työvoima

S1-1 – Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet

S1 Toimintaperiaatteet

S1-2 – Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa

S1 Yhteydenpito vaikutuksista työvoiman ja työvoiman edustajien kanssa

S1-3 – Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työnteki- jöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi

S1 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi ;

G1 Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen

S1-4 – Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaiku- tusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus

S1 Toimenpiteet

S1-5 – Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuk- sien hallintaan

S1 Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet ;

S1 Mittareiden laatimisperiaatteet

S1-6 – Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet

S1 Työsuhteisten työntekijöiden sukupuolijakauma -taulukko;

S1 Työsuhteiset työntekijät maittain -taulukko;

S1 Työsuhteiset työntekijät sopimustyypeittäin eriteltynä sukupuolen mukaan -taulukko;

S1 Työsuhteiset työntekijät sopimustyypeittäin eriteltynä maittain -taulukko;

S1 Työntekijöiden vaihtuvuus ja rekrytoinnit -taulukko;

S1 Mittareiden laatimisperiaatteet

S1-7 – Yrityksen omaan työvoimaan kuuluvien muiden kuin työsuhteisten työnte- kijöiden ominaisuudet

S1 Omaan työvoimaan kuuluvat muut kuin työsuhteiset työntekijät -taulukko;

S1 Mittareiden laatimisperiaatteet

S1-8 – Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

S1 Toimintaperiaatteet ;

S1 Yhteydenpito vaikutuksista työvoiman ja työvoiman edustajien kanssa ;

S1 Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu -taulukko

S1-9 – Monimuotoisuuden mittarit

S1 Johdon sukupuolijakauma -taulukko;

S1 Työsuhteisten työntekijöiden ikäjakauma -taulukko;

S1 Mittareiden laatimisperiaatteet

S1-10 – Riittävä palkka

S1 Toimintaperiaatteet

S1-11 – Sosiaalinen suojelu

S1 Sosiaalinen suojelu -taulukko;

S1 Mittareiden laatimisperiaatteet

S1-12 – Vammaiset henkilöt

Epäolennainen. Koska suurin osa Metsä Boardin työntekijöistä toimii tuotantotehtävissä, vammai- suuden huomioimiseen liittyy erityisiä rajoitteita. Arvioinnin perusteella todettiin, ettei vammai- suutta ole tarpeen käsitellä erillään muista monimuotoisuuskysymyksistä.

38

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

ESRS-INDIKAATTORI

SIJAINTI & KOMMENTTI

S1-13 – Koulutusta ja taitojen kehittämistä koskevat mittarit

S1 Koulutus ja taitojen kehittäminen -taulukko

S1-14 – Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit

S1 Toimintaperiaatteet ;

S1 Toimenpiteet ;

S1 Terveys ja turvallisuus -taulukko;

S1 Mittareiden laatimisperiaatteet

S1-15 – Työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevat mittarit

S1 Toimintaperiaatteet ;

S1 Perhevapaat -taulukko;

S1 Mittareiden laatimisperiaatteet

S1-16 – Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja kokonaisansiot)

S1 Naisten ja miesten kokonaispalkkojen suhde -taulukko;

S1 Kokonaisansiot -taulukko;

S1 Mittareiden laatimisperiaatteet

S1-17 – Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset

S1 Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset ;

S1 Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset -taulukko;

S1 Mittareiden laatimisperiaatteet

ESRS S2 – Arvoketjun työntekijät

S2-1 – Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet

S2 Toimintaperiaatteet

S2-2 – Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun työnteki- jöiden kanssa

S2 Yhteydenpito vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa

S2-3 – Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työn- tekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi

S2 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi ;

G1 Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen

S2-4 – Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus

S2 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi ;

S2 Toimenpiteet

S2-5 – Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutus- ten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet

S2 Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet ;

S2 Mittareiden laatimisperiaatteet ;

G1 Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet ;

G1 Mittareiden laatimisperiaatteet

ESRS S3 – Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt

S3-1 – Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät toimintaperiaatteet

S3 Toimintaperiaatteet

S3-2 – Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista vaikutusten kohtee- na olevien yhteisöjen kanssa

S3 Yhteydenpito vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa

S3-3 – Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat vaikutusten kohteena oleville yhteisöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi

S3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat vaikutusten kohteena oleville yhteisöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi ;

G1 Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen

S3-4 – Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat vaikutusten kohteena oleviin yhtei- söihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdolli- suuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus

S3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat vaikutusten kohteena oleville yhteisöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi ;

S3 Toimenpiteet

S3-5 – Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutus- ten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet

S3 Tavoitteet

ESRS S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät

S4-1 – Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet

S4 Toimintaperiaatteet

S4-2 – Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa

S4 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenai- heiden esiin tuomiseksi

S4-3 – Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenaiheiden esiin tuomiseksi

S4 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenai- heiden esiin tuomiseksi ;

G1 Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen

S4-4 – Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämi- seksi sekä kyseisten toimien tehokkuus

S4 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenai- heiden esiin tuomiseksi ;

S4 Toimenpiteet

S4-5 – Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutus- ten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet

S4 Tavoitteet

ESRS G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen

G1-1 – Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri

G1 Toimintaperiaatteet ;

G1 Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen

G1-2 – Suhteet toimittajiin

G1 Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin

G1-3 – Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen

G1 Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen ;

G1 Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen

G1-4 – Vahvistetut korruptio- tai lahjontatapaukset

G1 Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen ;

G1 Hyvän hallintotavan tai eettisen yrityskulttuurin vastaiset tapaukset -taulukko

G1-5 – Poliittinen vaikuttaminen ja lobbaustoiminta

G1 Poliittinen vaikuttaminen ja lobbaustoiminta

G1-6 – Maksukäytännöt

Epäolennainen

39

E – Ympäristö

EU-taksonomia

Yleistä

Taksonomia on Euroopan unionin asetuksella 2020/852 rahoitusmark- kinoille vuoden 2022 alusta voimaan tullut luokitusjärjestelmä, joka listaa ilmaston ja ympäristön kannalta kestäviä taloudellisia toimintoja. Luokitusjärjestelmän tavoitteena on ohjata rahaa kestäviin investointeihin ja sijoituksiin siten, että EU kykenee saavuttamaan itselleen asettamat kunnianhimoiset päästövähennystavoitteet.

Euroopan komissio on hyväksynyt delegoidun asetuksen (EU) 2026/73, joka yksinkertaistaa EU-taksonomiaraportointia mm. olennaisuuskonsep- tin käyttöönoton sekä uusien raportointitaulukoiden myötä. Metsä Board soveltaa uutta delegoitua asetusta vuoden 2025 taksonomiaraportoin- nissa. Vertailuvuoden tietoja ei ole tämän johdosta muutettu.

Metsä Boardin pääliiketoiminnoille, kartonki- ja markkinaselluliiketoimin- nalle, ei ole toistaiseksi määritelty taksonomian teknisiä arviointikriteerejä.

Taksonomian raportointi

Taksonomiassa määritetään kuusi keskeistä ympäristötavoitetta, joihin nähden yhtiön eri liiketoimintoja arvioidaan. Ympäristötavoitteet ovat: (a) ilmastonmuutoksen hillintä, (b) ilmastonmuutokseen sopeutuminen, (c) vesivarat ja merten luonnonvarat, (d) kiertotalous, (e) ympäristön pilaantuminen sekä (f) biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit. Kelpoisiksi tunnistetut toiminnot ovat arvioitu suhteessa ympäristötavoit- teeseen, jota toiminta merkittävimmin edistää. Lisäksi on arvioitu, etteivät toiminnot aiheuta haittaa muille ympäristötavoitteille. Taksonomiassa liiketoiminnoista raportoidaan osuudet liikevaihdosta, pääomamenoista ja toimintamenoista.

Taksonomianmukaisuudessa raportoidaan sitä, miltä osin liiketoiminta tukee ympäristötavoitteita. Toiminta katsotaan taksonomianmukaiseksi, jos se tukee merkittävästi (significant contribution) yhtä määritellyistä ympäristötavoitteista aiheuttamatta merkittävää haittaa (no significant harm) muille. Lisäksi toiminnan on täytettävä vähimmäistason suojatoimet (minimum safeguards).

Raportointiperiaatteet

Metsä Boardin liikevaihdon tunnusluvun laskennassa sovelletaan samoja IFRS-standardien mukaisia laatimisperiaatteita kuin konsernitilinpää- töksessä. Tunnusluvun laskennassa käytetty kokonaisliikevaihto vastaa konsernitilinpäätöksessä esitettyä liikevaihtoa. Liikevaihdon laatimisperi- aatteet on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 2.2.

Pääomamenoihin sisällytetään aineettoman ja aineellisen käyttö- omaisuuden lisäykset mukaan lukien pitkäaikaisten vuokrasopimusten perusteella kirjatut käyttöomaisuusoikeuserien lisäykset. Yrityshankin- noista kirjatun liikearvon lisäys ei sisälly taksonomiassa määriteltyihin pääomamenoihin. Nämä erät on käsitelty IAS 38 Aineettomat hyödykkeet, IAS 16 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja IFRS 16 Vuokrasopimukset -standardien mukaisesti. Lisäykset aineettomiin hyödykkeisiin on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 4.1 ja lisäykset aineellisiin käyttöomai- suushyödykkeisiin liitetiedossa 4.2.

Liikevaihdon ja pääomamenojen osoittaja kattaa ne erät, jotka liittyvät taksonomian toimintojen omaisuuseriin tai prosesseihin. Kaksoislaskenta on vältetty luokittelemalla ulkoinen liikevaihto taksonomian toimintoihin vain kerran. Lisäksi on varmistettu, että pääomamenot sekä toimintakulut ovat erillisiä kunkin toiminnon osalta.

Kokonaistoimintamenoihin sisällytetään kuluksi kirjatut tutkimus- ja kehi- tysmenot sekä tuotantolaitosten ja kiinteistöjen kunnossapitokustannukset täydennettynä jätteidenkäsittelyn ja lyhytaikaisten vuokrasopimusten kustannuksilla. Kustannukset sisältävät sekä ulkoiset palvelukustannukset että luetelluista toiminnoista vastaavan oman henkilöstön palkat sivuku- luineen. Konsernin tuloslaskelmassa taksonomia-asetuksessa määritellyt toimintamenot sisältyvät materiaaleihin ja palveluihin, henkilöstökuluihin sekä liiketoiminnan muihin kuluihin. Liiketoiminnan kulut on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 2.4.

Muutokset edelliseen vuoteen verrattuna

Toimintojen olennaisuus arvioitiin vuonna 2025 uudelleen uuden delegoidun säädöksen mukaisen olennaisuusperiaatteen perusteella. Taksonomiaraportoinnin ulkopuolelle rajattiin toimintoja, joiden osuus kokonaisliikevaihdosta ja -pääomamenoista on alle 10 prosenttia. Olennaisuustarkastelun perusteella kelpoista liikevaihtoa eikä pääomenoja ole. Tarkastelun ulkopuolelle on jätetty toimintoja sektoreilta rakennus- ja kiinteistöalan toiminta sekä energia.

Metsä Board on arvioinut toimintamenonsa epäolennaisiksi vuonna 2025, sillä luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvat kokonaistoimintamenot eivät heijasta yhtiön keskeisiä toimintoja eivätkä kata merkittävää osaa yhtiön kaikista toimintamenoista. Kokonaistoimintamenot vuodelta 2025 olivat 151 miljoonaa euroa.

40

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Luokitusjärjestelmäkelpoisiin ja luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvä osuus liikevaihdosta ja pääomamenoista – vuoden 2025 tiedot (yhteenvetävät keskeiset tulosindikaattorit)

Tilikausi 2025

Keskeinen tulosindikaattori

Yhteensä

Luokitusjärjestelmä- kelpoisten toimintojen osuus

Luokitusjärjestelmän mukaiset toiminnat

Luokitusjärjestelmän mukaisten toimintojen osuus

Luokitusjärjestelmän mukaisten toimintojen erittely ympäristötavoitteiden mukaan

Mahdollistavien toimintojen osuus

Siirtymätoimintojen osuus

Arvioimatta jäävät toiminnat, joita pidetään ei-olennaisina

Luokitusjärjestelmän mukaiset toiminnat edeltävällä tilikaudella (2024)

Luokitusjärjestelmän mukaisten toimintojen osuus edeltävällä tilikaudella (2024)

Ilmaston-

muutoksen hillintä

Ilmaston-

muutokseen sopeutuminen

Vesi

Kiertotalous

Ympäristön pilaantuminen

Biologinen monimuotoisuus

Milj. euroa

%

Milj. euroa

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

Milj. euroa

%

Liikevaihto

1 775,7

0 %

0,0

0 %

0 %

0 %

0 %

2,7

0 %

Pääomamenot

139,5

0 %

0,0

0 %

0 %

0 %

0 %

11,4

7 %

41

E1 – Ilmastonmuutos

Ilmastonmuutoksen hillintään ja energiaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Vaikutukset

Arvo- ketjun vaihe

Aika- hori- sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo- ketjun vaihe

Aika- hori- sontti

Analyysi IPCC:n 1,5 C ja 4,3 C -asteen skenaarioiden* näkökulmasta

Kasvihuonekaasupäästöt omissa toiminnoissa

Metsä Boardin merkittävä rooli kansallisena uusiutuvan energian tuottajana. Biopoh- jaiset polttoaineet puupohjai- sista tuotannon sivuvirroista ja hakkuutähteistä

Markkinamahdollisuus : Metsä Boardin uusiutuvan energian tuotanto ja käyttö voivat korvata fossiilisia lähteitä; 75 (75) prosenttia tuotannossa käytetystä energiasta (scope 1 ja 2) on jo uusiutuvaa

Uusiutuvan energian suuri osuus ja resurs- sitehokkuus mahdollistamassa kilpailuky- kyisen hiilijalanjäljen tuotteille ja suurem- man kilpailuedun 1,5 asteen skenaariossa verrattuna 4,3 asteen skenaarioon

Suurempi pitkän aikavälin mahdollisuus luo- da BECCU (Bio-Energy with Carbon Capture and Utilisation) bioperäisen hiilidioksidin talteenotto- ja hyödyntämisliiketoimintaa sekä lisätä fossiilisia korvaavia biopohjaisia tuotteita markkinoilla 1,5 asteen skenaarios- sa verrattuna 4,3 asteen polkuun

Biogeenisen hiilidioksidin ilmastoneutraalius BECCU-arvoketjun investointien keskeisenä ajurina, luokituksen muutoksen mahdolliset kielteiset vaikutukset yritysten investoin- tihalukkuuteen ja 1,5 asteen skenaarion saavuttamisen vaikeutuminen

Pienemmät sääntelyn vaikutukset, sekä riskit että mahdollisuudet 4,3 asteen skenaariossa

Yhtiön puupohjaisten hiili- dioksidipäästöjen luokittelu ilmastoneutraaleiksi

Sääntelymahdollisuus : Puupohjaisen hiilidioksidin talteenoton ja hyödyntämisen tunnistaminen EU-sääntelyssä avaintekno- logiana ilmastonmuutoksen hillitsemisessä. Markkina-ajurien ja investointikannusteiden luominen

Metsä Boardin tuotannosta aiheutuvat ilmastoa läm- mittävät kasvihuonekaasut (scope 1 ja 2)

Sääntelyriski : Sääntelyn vaatimukset päästöjen vähentämiseen, metsäteollisuuden sivuvirtojen energiakäyttöön ja puupohjaisiin hiilidioksidipäästöihin. Energian ja kasvihuone- kaasupäästöjen hinnoittelun muutokset, jotka voivat lisätä tuotanto- ja kuljetuskustannuksia

Kasvihuonekaasupäästöt arvoketjun alku- ja loppupäässä

Metsä Boardin arvoketjun alku- ja loppupään (scope 3) ilmastoa lämmittävä vaikutus

Markkinamahdollisuus : Metsä Boardin pää- raaka-aine on puu, joka hankitaan pääasiassa suomalaisista ja ruotsalaisista metsistä pitäen kuljetusmatkat kohtuullisina

Suuremmat sääntely- ja markkinariskit ja mahdollisuudet 1,5 asteen skenaariossa kuin 4,3 asteen skenaariossa.

Arvoketjun motivaatio tuottaa ja jakaa tietoa päästöistä on vähäisempi 4,3 asteen ske- naariossa, vaikeuttaen scope 3 -päästöjen mittaamista ja arvoketjun sitoutumista päästövähennyksiin verrattuna 1,5 asteen skenaarioon.

Sääntely- ja markkinariski : Sääntelyyn ja asiakkaiden vaatimuksiin liittyvät arvoketjun kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisvaa- timukset. Arvoketjun ilmastovaikutusten tunnistamisen, mittaamisen ja vähentämisen haasteet

Metsien hiilitase

Metsä Groupin uudistavaan metsätalouteen tähtäävien metsänhoitopalvelujen tarjoaminen emoyhtiön omistajajäsenille, hiilen- sidonnan edistäminen talousmetsissä, puunhan- kinnan ja metsänhoidon vaikutusten hiilitaseeseen todentamisen kehittäminen sekä puunhankinta pääosin omistajajäsenten metsistä, jotka omistavat 32 prosenttia Suomen metsistä

Markkinamahdollisuus : Uudistavan metsä- talouden tunnettuuden kasvu. Asiakkaiden, kuluttajien sekä sidosryhmien lisääntynyt luot- tamus Metsä Boardiin. Puun merkitys bio- ja kiertotalouden ja uusiutuvaan raaka-aineeseen perustuvien innovaatioiden perustana

Suuremmat sääntely- ja markkinariskit ja mahdollisuudet 1,5 asteen skenaariossa kuin 4,3 asteen skenaariossa.

4,3 asteen skenaariossa metsien hiilitaseen ja tuotteiden biogeenisen hiilen varastojen tiedon hyödyntäminen on vähäisem- pää, mikä heikentää mahdollisuuksia optimoida puupohjaisten arvoketjujen ilmastohyödyt ja markkinamahdollisuudet kokonaisvaltaisesti.

Markkina- ja sääntelymahdollisuus sekä -riski : Vapaaehtoisen hiilimarkkinan kehittymi- nen ja EU-sääntely hiilen-poistojen sertifioimi- seksi luovat mahdollisuuksia parantaa metsien hiilensidontaa ja puiden kasvua aktiivisella metsänhoidolla. Riski puuraaka-aineen saata- vuuden heikkenemisestä markkinan kasvun seurauksena

Sääntelyriski : Metsien käyttöä hiilinieluina ja -varastoina koskeva sääntely ja siitä johtuva hakkuumäärien rajoittuminen. Lainsäädännön pirstaloituminen ja paikallisten olosuhteiden ja ekosysteemipalvelujen huomioimatta jäämi- nen, mikä voi johtaa metsänhoidon osaopti- mointiin ekosysteemipalvelujen näkökulmasta

Markkinariski : Kuluttajien lisääntynyt kriit- tinen suhtautuminen metsien käyttöön, kun puunkäyttö yhdistetään metsien hiilinielujen ja -varastojen pienentymiseen. Riskin suuruus riippuu Metsä Groupin onnistumisesta uudista- van metsätalouden tavoitteissa ja toimenpitei- den valtavirtaistamisessa

42

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Vaikutukset

Arvo- ketjun vaihe

Aika- hori- sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo- ketjun vaihe

Aika- hori- sontti

Analyysi IPCC:n 1,5 C ja 4,3 C -asteen skenaarioiden* näkökulmasta

Tuotteet

Metsä Boardin fossiilittomien raaka-aineiden ja pakkaus- materiaalien käyttö

Sääntelymahdollisuus : Sääntely, joka tunnistaa metsäteollisuuden tuotteiden mah- dollisuuden korvata fossiilisista raaka-aineista valmistettuja tai runsaasti päästöjä aiheuttavia materiaaleja

Suuremmat sääntely- ja markkinariskit ja mahdollisuudet 1,5 asteen skenaariossa kuin 4,3 asteen skenaariossa.

4,3 asteen skenaariossa tuotteiden hiilijalan- jäljet ja tuotteisiin varastoitunut biogeeninen hiili eivät ohjaa asiakkaiden valintoja, joten uusien biopohjaisten tuotteiden tuominen markkinoille on vaikeampaa kuin 1,5 asteen skenaariossa.

Metsä Boardin puuperäistä hiiltä varastoivien ja kierrä- tettävien kuitu- ja muiden tuotteiden valmistus, joka pitää biogeenisen hiilen käytössä

Markkinamahdollisuus : Metsä Boardin pitkäaikainen työ resurssitehokkuuden ja fos- siilittomuuden edistämiseksi tukee asiakkaiden ilmastotavoitteita; ilmastohyötyjä todennetaan elinkaarilaskelmilla. Kuluttajat suosivat uusiu- tuvasta ja fossiilittomasta raaka-aineesta val- mistettuja, helposti kierrätettäviä tai uudelleen käytettäviä tuotteita. Puuperäinen hiilidioksidi ja sen talteenotto tukevat kestävää raaka-ai- neen käyttöä ja vetytalouden kehitystä

Sääntelyriski : Sääntely, joka ei tunnista uusiutuvaan puuraaka-aineeseen perustuvien tuotteiden ilmastohyötyjä, vaan keskittyy pääasiassa kierrätetyn raaka-aineen käytön edistämiseen

Ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvät fyysiset riskit

Riskit Metsä Boardille

Arvo- ketjun vaihe

Aika- hori- sontti

Analyysi IPCC:n 1,5 C ja 4,3 C -asteen skenaarioiden* näkökulmasta

Akuutit uhat

Vuonna 2024 toteutettu analyysi tuotantolaitosten fyysisistä riskeistä osoitti, että Metsä Boardin tuotantolaitoksilla on keskimääräistä selvästi vähemmän fyysisiä riskejä. Se tukee konsernin kilpailukykyä muuttuvassa ilmastossa

Riskien vaikutukset huomattavasti suurempia 4,3 asteen skenaariossa kuin 1,5 asteen skenaariossa

Myrskyjen, kuivuuden ja tulvien aiheuttamat katkokset tuotannossa sekä haitat raaka-aineiden ja tuotteiden kuljetuksissa

Krooniset uhat

Metsä Boardin tuotantolaitokset eivät sijaitse tai ota vettä korkean vesiris- kin alueelta, mikä tukee yhtiön kilpailukykyä muuttuvassa ilmastossa

Riskien vaikutukset huomattavasti suurempia 4,3 asteen skenaariossa kuin 1,5 asteen skenaariossa

Kuivien kausien yleistyminen heikentää tehtaiden tarvitseman prosessi- ja jäähdytysveden saatavuutta ja aiheuttaa tuotannonkeskeytyksiä

Puunkorjuun olosuhteet heikkenevät lumen ja roudan puutteen sekä lisään- tyvän sateen vuoksi

Maapallon eri osissa lämpötila nousee ilmastonmuutoksen seurauksena eri tavoin; 4,3 asteen skenaariossa pitkän aikavälin (2050) nousu Suomessa arvioidaan 6–7 astetta, mikä tekee riskien vaikutuksista todennäköisempiä ja suurempia kuin lyhyellä aikavälillä

Merkittävä lämpötilan nousu suomalaisten metsien elinkaaren aikana lisää turve-maametsien päästöjä, aiheuttaa muutoksia puulajien yleisyydessä ja lisää vieraslajien aiheuttamia ongelmia metsissä

Myönteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Kielteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Neutraali vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Arvoketjun alkupää

Oma toiminta

Arvoketjun loppupää

Lyhyt (alle yksi vuosi)

Keskipitkä (1–5 vuotta)

Pitkä (yli 5 vuotta)

* 1,5 asteen skenaario vastaa skenaariota RCP1.9, jossa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta tapahtuva globaali ilmaston lämpeneminen jää 1,5 asteeseen tai sen alle. 4,3 asteen skenaario vastaa skenaariota RCP8.5, jossa ilmastonmuutoksen vaikutuksesta tapahtuva globaali ilmaston lämpeneminen on keskimäärin 4–5 astetta (v. 2050 mennessä).

43

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet

2030-tavoite

2025

2024

2023

2018

Energiatehokkuuden parantaminen vuoden 2018 tasosta, %

+10 %

-7,2

+0,9

-5,8

2,4 MWh/tn

Fossiiliset hiilidioksidipäästöt (scope 1 ja scope 2 markkinaperusteinen), tn

0 tn

121 252

251 708

183 600

577 875

Metsä Boardin hankkimien kuljetusten kasvihuonekaasupäästöt vuoden 2022 tasosta

(scope 3, kategoria 4), %/tnkm

-30 %

-5,8

-

-

-

Metsä Groupin 2030-kestävyystavoitteet

MG: Metsänuudistuksen ja taimikonhoidon määrä vuoden 2018 tasosta, %

+30 %

+14

+18

+14

33 265 ha

MG: Metsälannoituksen määrä vuoden 2018 tasosta, %

+50 %

+126

-22

-26

9 115 ha

MG: Peitteisen metsänkäsittelyn osuus turvemaametsien uudistamisessa, %

30 %

18

15

17

-

Vuonna 2024 Metsä Boardin omistukseen siirtyneen valkaisemattoman sellun tuotantolinjaa Kemissä ei ole vielä sisällytetty vesi- ja energiatehokkuustavoitteita koskeviin laskelmiin.

Vertailutietoja ei ole ilmoitettu kaikkien vuonna 2025 asetettujen ja päivitettyjen tavoitteiden osalta.

Scope 3 -tavoitteen perusvuoden 2022 päästöjen toteuma oli 381 836 tCO 2 e. Vuonna 2025 tavoitteen absoluuttinen vähenemä vuoteen 2022 verrattuna oli 121 256 tCO 2 e. Tavoite on voimassa vuodesta 2025 alkaen, joten historiallisia lukuja ei raportoida.

MG: Tavoite on asetettu Metsä Group -tasolla.

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet sekä niiden asettamista ja seu- rantaa on avattu osioissa Kestävyyden hallinto ja strategia sekä Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet .

Yhtiön kasvihuonekaasuja koskevat päästövähennystavoitteet (scope 1 ja 2) ovat Science Based Targets -aloitteen (SBTi) hyväksymät ja vastaavat Pariisin ilmastosopimuksen tiukimpiin vaatimuksiin, joissa ilmaston lämpeneminen pyritään rajaamaan 1,5 asteeseen.

Arvoketjun osalta (scope 3) SBTi:n hyväksymän tavoitteen tavoitevuosi täyttyi 2024, ja Metsä Board arvioi ja päivittää tavoitettaan. Lisäksi vuonna 2025 asetettiin tavoite yhtiön hankkimien kuljetusten kasvihuonekaasu- päästöjen vähentämiseksi.

Tavoitteissa edistyminen

Fossiiliset hiilidioksidipäästöt (scope 1 ja scope 2 markkinape- rusteinen) – Markkinatilanteesta ja investointiseisokeista johtuneet tuotannonrajoitukset vähensivät fossiilisia hiilidioksidipäästöjä vuonna 2025. Myös valmistuneet investoinnit ja energiatehokkuustoimenpiteet vähensivät päästöjä. Ostoenergian fossiilisia hiilidioksidipäästöjä vähensi alkuperätakuiden osuuden kasvu sähkönhankinnassa. Kaiken kaikkiaan fossiiliset hiilidioksidipäästöt (scope 1 ja scope 2 markkinaperusteinen) ovat vähentyneet 79 % vuosien 2018 ja 2025 välillä.

Energiatehokkuuden parantaminen 2018 tasosta − Markkinatilan- teesta ja investoinneista johtuneet seisokit tehtailla vuonna 2025 heiken- sivät energiatehokkuutta tehdyistä kehitystoimenpiteistä huolimatta.

Resilienssi

Metsä Boardin ilmastoriskien tunnistamista ja skenaarioanalyysia on kuvattu osiossa Kestävyyden olennaiset aiheet .

Metsä Boardin strategian kykyä vastata ilmastonmuutokseen selvitettiin vuonna 2024 ilmastoresilienssianalyysilla, joka toteutettiin osana Metsä Groupin resilienssianalyysiä. Metsä Groupin johtoryhmä osallistui ilmasto- resilienssianalyysiin. Metsä Boardin toimitusjohtaja kuuluu Metsä Groupin johtoryhmään. Analyysia hyödynnettiin ilmastosiirtymäsuunnitelman laadinnassa.

Resilienssianalyysiin sisältyi Metsä Boardin ja Metsä Groupin oma toiminta sekä arvoketju. Strategian resilienssiä arvioitiin vertaamalla stra- tegian adaptiivista muutoskyvykkyyttä ja transformatiivistä kyvykkyyttä riskienarvioinnissa tunnistettuja olennaisia ilmastoriskejä vasten. Adap- tiivisellä muutoskyvykkyydellä tarkoitetaan asteittaisia sopeutumis- ja hillintätoimia pääasiassa yhtiön omassa toiminnassa. Transformatiivisellä kyvykkyydellä tarkoitetaan vaikutukseltaan laaja-alaisempia toimenpiteitä

systeemisen muutoksen edistämiseksi esimerkiksi arvoketjussa ja yhteisöissä. Analyysi osoitti, että adaptiiviseen muutoskyvykkyyteen ja transformatiiviseen kyvykkyyteen panostaminen vahvistaa Metsä Boardin ilmastoresilienssiä. Siirtymäriskien ja -mahdollisuuksien merkitys korostuu erityisesti Pariisin tavoitteiden mukaisessa skenaariossa. Korkean päästön skenaariossa korostuvat fyysiset ilmastoriskit. Olennaisten fyysisten ja siirtymäriskien analyysi päivitetään vuosittain. Ilmastoriskejä koskevaa skenaarioanalyysiä ja sen tuloksia on kuvattu sivulla 4 3. Olennaisuusanalyysi on kuvattu sivuilla 31–3 4. Metsä Boardin riskienhallin- taprosessia ja sen vastuita on kuvattu tarkemmin Selvityksessä hallinto- ja ohjausjärjestelmästä .

Keskeinen resilienssianalyysiin liittyvä epävarmuustekijä on EU-lain- säädännön heikko ennustettavuus. Epävarmuutta lisää se, että monista tärkeistä yksityiskohdista säädetään direktiivi- ja asetusteksteistä erillisissä säädöksissä. Toinen merkittävä epävarmuustekijä on monimut- kaisten luonnon ekosysteemien, kuten metsien, ilmastonmuutokseen sopeutumiskyvyn arviointi.

Ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista koskeva siirtymäsuunnitelma

Yhteys liiketoimintastrategiaan

Metsä Boardissa ilmastonmuutoksen hillintä, siihen sopeutuminen sekä uudistava metsätalous osana kestävän kehityksen työtä on integroitu liiketoimintaan ja strategisiin tavoitteisiin. Useat Metsä Boardin osakkeen- omistajat arvostavat pitkäjänteistä ilmastotyötä ja jatkuvaa kehittymistä. Tämä on tärkeää myös Metsä Boardin suurimman osakkeenomistajan, Metsäliitto Osuuskunnan omistajajäsenille.

Koko Metsä Groupin ilmastosiirtymäsuunnitelman laadinnasta ja päivit- tämisestä vastaa Metsä Groupin sidosryhmäsuhteet-yksikkö ohjausryh- mänään Metsä Groupin kestävän kehityksen prosessin johtoryhmä, joka koostuu Metsä Groupin liiketoiminta-alueiden sekä konsernipalveluiden kestävän kehityksen osa-alueista vastaavista johtajista. Metsä Boardin edustajana toimi kehitysjohtaja vuonna 2025. Metsä Board vastaa omaa toimintaansa koskevasta toimintasuunnitelmasta, mukaan lukien toi- menpide- ja investointisuunnitelmat. Metsä Boardin johtoryhmä hyväksyi kattavan ilmastosiirtymäsuunnitelman vuonna 2024. Lisäksi suunnitelma vietiin tiedoksi yhtiön hallitukselle. Metsä Boardin johtoryhmä ja hallitus käsittelevät ilmastosiirtymään liittyviä suunnitelmia ja hyväksyvät ne yhtiön päätöksentekokäytäntöjen mukaisesti. Metsä Boardin hallitus on yhtiön korkein kestävyydestä vastaava taho. Metsä Boardin toimitusjohtaja

44

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

vastaa kestävyystoimenpiteiden toteuttamisesta hallituksen antamien ohjeiden mukaisesti. Aiheesta on lisää osiossa Kestävyyden hallinto ja strategia .

Ilmastoa koskevat tavoitteet

Metsä Boardin ilmastoa koskevat tavoitteet ja niiden yhteensopivuus Pariisin ilmastosopimuksen 1,5 asteen -polun kanssa on kuvattu kohdassa Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet .

Päästövähennystavoitteita vuoden 2030 jälkeiselle ajalle ei vielä ole ase- tettu, mutta Pariisin ilmastosopimuksen mukaisen 1,5 asteen nettonolla 2050 -polun suunnittelu on käynnissä koskien erityisesti scope 3 -päästöjä. Scope 1- ja 2 -fossiilisten hiilidioksidipäästöjen tavoite on nolla jo vuoteen 2030 mennessä. Metsä Boardin toimialalle, eli metsäteollisuudelle, ei tois- taiseksi ole saatavilla kansainvälisesti tunnustettua alakohtaista hiilestä irtautumisen kehityspolkua. Myös kasvihuonekaasupäästövähennysten laskentaa ja tavoiteasetantaa koskevat keskeiset standardit, kuten SBTi:n ohjeistukset ja GHG-protokollan mukainen metsäsektorin maankäyttöä koskeva ohjeistus, ovat päivittymässä.

Metsä Board ei toistaiseksi käytä arvoketjun ulkopuolelta ostettuja hiiliyksiköitä päästöjen kompensoimiseen tai tasapainottamiseen. Metsä Board seuraa vapaaehtoisten hiilimarkkinoiden kehitystä mukaan lukien EU:n asetus hiilenpoistojen sertifioinnista (CRCF). 2050 nettonollatavoit- teen saavuttamisessa niillä tulee olemaan rooli scope 3 -jäännöspäästöjen tasapainottamisessa.

Metsäluonnon tilan vahvistamisella on tärkeä rooli ilmastonmuutokseen sopeutumisessa. Biodiversiteettiin liittyvät kestävyystavoitteet ja toimen- piteet on esitetty tarkemmin osiossa E4 – Biodiversiteetti ja ekosysteemit .

Keskeiset toimenpiteet ja niissä edistyminen

Investoinneilla ja T&K&I-toimilla on keskeinen rooli ilmastosiirtymässä. Oheisissa kaavioissa on esitetty keskeiset suunnitellut toimet ilmastosiirty- män toteuttamiseksi ja tavoitteiden saavuttamiseksi.

Suunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä on raportoitu osioissa Tavoitteissa edistyminen ja Toimenpiteet .

Henkilöstön sitouttamiseksi kestävyystoimiin koko henkilöstön vuositavoitteisiin sisältyy vähintään yksi kestävään kehitykseen liittyvä tavoite, johon vuosibonusten määräytyminen perustuu. Kaikki Metsä Boardin työntekijät suorittavat verkkokurssin kestävän kehityksen perusteista. Ilmastoteemat ovat yksi keskeinen osa verkkokurssia. Tärkeä osa strategian toteuttamista on yhtiölle keskeisen ydinosaamisen kehit- täminen. Metsä Groupin Akatemiat -koulutuskonsepti on kehitetty tähän tarpeeseen. Vuonna 2025 konsepti sisälsi kestävän kehityksen, myynnin, hankinnan, johtamisen ja talouden akatemiat. Ilmastoon liittyvät aiheet ovat keskeisiä kestävän kehityksen akatemiassa, ja niitä käsitellään myös muissa akatemioissa ja johtamisohjelmissa.

Vuonna 2025 käynnistetyn kustannussäästö- ja kannattavuuden parantamisohjelman yhteydessä toteutuvat kiinteiden kustannusten vähennykset voivat vaikuttaa ympäristöön ja ilmastoon liittyvien inves- tointien ajoitukseen tai laajuuteen. Metsä Board on päättänyt keskeyttää esisuunnitteluvaiheessa olleet merkittävät investointihankkeet, joiden kannattavuus ei ole riittävä nykyisessä markkinatilanteessa.

Metsä Boardin 2030-tavoite kattaa fossiiliset hiilidioksidipäästöt, joiden osuus yhtiön scope 1- ja 2 -kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä oli noin 95 prosenttia perusvuonna 2018. Kategoria ’Muut’ sisältää muun muassa Takon kartonkitehtaan sulkemisen ja energiatehokkuustoimien vaikutuksen. Metsä Board arvioi ja päivittää tavoitettaan. Pariisin

sopimuksen mukainen vähennystaso on laskettu IPCC:n arvioiman vähennystason mukaisesti (globaalit fossiilisen hiilidioksidin päästöt vähenevät 48 prosenttia vuosina 2019–2030) ja ulottamalla lineaarinen vähennys vuosille 2018–2030 päästöt vähenivät 52 prosenttia. Lisäksi Metsä Boardin scope 3 -tavoitteena on vähentää hankkimiensa kuljetusten kasvihuonekaasupäästöjä 30 prosenttia tonnikilometriä kohden vuoden 2022 tasosta vuoteen 2030 mennessä.

Rahoitus ja kustannukset

Investoinnit rahoitetaan omalla ja vieraalla pääomalla. Metsä Board, osana Metsä Groupia, ylläpitää Metsä Groupin rahoituspolitiikan mukaisesti riittäviä likviditeettireservejä. Likviditeettiriskiä hallitaan käyttämällä eri pääoma- ja rahoitusmarkkinoita riippuvuuden vähentämiseksi yksittäi- sestä rahoituslähteestä sekä pääomakustannuksen optimoimiseksi. Rahoi- tuspäätöksissä korostuu myös lainojen maturiteettirakenteen optimointi. Aiheesta on kerrottu lisää konsernitilinpäätöksen liitetietojen osiossa 5.6 Rahoituksen hallinta. Siirtymäsuunnitelmaan liittyviin investointeihin kohdistettu mahdollinen ulkoinen rahoitus hankitaan investointipäätöksen valmistelun yhteydessä.

Siirtymässä fossiilittoman energian käyttöön tuotannossa ja muissa teollisen toiminnan rahoitussuunnitelmissa pyritään hyödyntämään vihreitä rahoituslähteitä. Metsä Board hyödyntää Metsä Groupin vihreän rahoituksen viitekehystä tukemaan ympäristön kannalta kestävien investointien rahoittamista ja uudelleenrahoittamista. Rahoituksen viitekehyksen toimeenpanoa valvoo Kestävän rahoituksen komitea (The Sustainable Funding Committee, SFC), jossa on jäsenet Metsä Groupin johdosta, treasurysta, kestävästä kehityksestä ja investointien hallinnasta ja jota johtaa Metsä Groupin talousjohtaja.

Vuonna 2025 Metsä Board laski liikkeeseen 200 miljoonan euron vihreän vakuudettoman joukkovelkakirjalainan, joka erääntyy vuonna 2031. Lainasta saadut nettovarat allokoitiin Husumin sellutehtaan uusimisinves- toinnin uudelleenrahoittamiseen. Investointi on Metsä Groupin vihreän rahoituksen viitekehyksen mukainen ja tukee YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden (SDG) saavuttamista seuraavilla osa-alueilla: uusiutuva tai fos- siiliton energia, jäte- ja sivuvirtojen hallinta sekä päästöjen vähentäminen. Lisäksi yhtiö sopi 250 miljoonan euron valmiusluottolimiitistä, jonka margi- naali on sidottu pitkän aikavälin ilmasto- ja energiatehokkuustavoitteisiin. Limiitillä korvattiin tammikuussa 2027 erääntyvä, käyttämätön 200 miljoo- nan euron valmiusluottolimiitti. Uusi luottolimiitti erääntyy vuonna 2030 ja sisältää kaksi yhden vuoden jatko-optiota, jotka edellyttävät luotonantajien suostumuksen. Limiitti on tarkoitettu yhtiön yleisiin rahoitustarpeisiin.

Keskeisimmät viime vuosien investoinnit tuotannon fossiilisen energian käytöstä luopumiseen ovat olleet Husumin sellutehtaan uusimisinvestointi, joka sisälsi muun muassa soodakattilan ja turbiinin uusimisen, Kyron kartonkitehtaan turbiinin uusiminen sekä Simpeleen taivekartonkikoneen uudistaminen. Näiden investointien yhteenlaskettu kokonaisarvo oli noin 480 miljoonaa euroa. Kyseistä erää ei eritellä tilinpäätöksessä. Fossiilisen energian käytöstä luopuminen tuotannossa vaatii investointeja tehtaiden nykyisin fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden ja prosessien sähköistämiseen tai siirtymistä fossiilisista polttoaineista fossiilittomiin vaihtoehtoihin.

Metsä Boardin ydinliiketoiminta ei toistaiseksi ole taksonomian luokitte- lukriteereissä mukana. Tämän takia taksonomiakelpoisten liiketoimintojen osuus on vähäinen. Uuden delegoidun säädöksen mukaisen olennaisuus- periaatteen perusteella Metsä Boardin liikevaihtoon sekä pääoma- ja

45

toimintamenoihin liittyvät toiminnot on rajattu arvioinnin ulkopuolelle. Metsä Boardilla ei ole merkittäviä investointeja hiileen, öljyyn tai kaasuun.

Muut huomioitavat asiat

Fossiilisista polttoaineista luopumisen jälkeen jäljelle jää biogeenisiä kasvihuonekaasuja, joista valtaosa on EU-kriteereissä ilmastoneutraaliksi luokiteltua biogeenistä hiilidioksidia. Lisäksi puupohjaisesta energiasta syntyy pieniä määriä biogeenistä metaania ja typpioksiduulia, jotka ESRS-standardien määritelmän mukaisesti lasketaan scope 1- ja 2

-kokonaiskasvihuonekaasupäästöihin yhdessä fossiilisten hiilidioksidipääs- töjen kanssa.

Keskeisiä omaisuuseriä, kasvihuonekaasupäästöjen lukkiutumista ja niitä koskevia riskejä on kuvattu osiossa Taloudelliset vaikutukset .

Metsä Boardia ei ole suljettu EU:n Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle.

Lisätietoja ilmastosiirtymäsuunnitelmasta on julkaistu Metsä Boardin verkkosivuilla .

Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toiminta-alueet

Kasvihuonekaasupäästöjen

vähentäminen

Tuotteiden substituutiohyödyn

kasvattaminen

Energian, veden ja materiaalien käytön

tehokkuuden edelleen parantaminen

Uusiutuva, jäljitettävä puukuitu sertifioiduista metsistä

Kuitujen kierron vahvistaminen

Metsä Group: Biopohjaisen hiilidioksidin teknisen talteenoton selvittäminen

Metsä Group: Metsien hiilen sidonnan ja biodiversiteetin edistäminen

Hyvä hallintotapa

Riskien hallinta

Henkilöstön kyvykkyyksien vahvistaminen

Yhteistyö ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen

Suunnitelma: fossiilisen energian käytöstä luopuminen Metsä Boardin tuotannossa vuoteen 2030 mennessä (scope 1 & 2 markkinaperusteinen)

Fossiiliset hiilidioksidipäästöt (tCO 2 )

577 875

-43 %

-24 %

-0,4 %

-11 %

121 252

-8,4 %

-4,2 %

-8,4 %

Perusvuoden fossiiliset

CO 2 -päästöt (2018)

Prosessi- polttoaineet: uusiutuviin polttoaineisiin vaihtaminen tai sähköistäminen

Prosessissa siirtyminen uusiutuviin polttoaineisiin tai sähköis- täminen

Ostoenergiassa siirtyminen fossiilittomaan lämpöön ja sähköön

Muut

Voimalaitoksissa siirtyminen uusiutuviin polttoaineisiin

Voimalaitoksissa siirtyminen uusiutuviin polttoaineisiin

Raportointi- vuoden päästöt (2025)

Muut

2030-tavoite

0

Metsä Boardin fossiiliset scope 1 ja 2 CO2-päästöt ovat vähentyneet 79 % vuo- sien 2018 ja 2025 välillä, ja yhtiö on jo saavuttanut Pariisin sopimuksen 1,5°C:n mukaisen 2030-päästövähennystason.

Pariisin sopimuksen mukainen: 1,5°C:n vähennystaso (IPCC), vertailuvuosi 2018

700 000

600 000

500 000

400 000

300 000

200 000

100 000

0

Metsä Boardin 2030-tavoite kattaa fossiiliset hiilidioksidipäästöt, joiden osuus yhtiön scope 1- ja 2 -kokonaiskasvihuonekaasupäästöistä oli noin 95 prosenttia perusvuonna 2018. Kuvatut tulevat päästövähennykset ovat suuntaa antavia. Kategoria ’Muut’ sisältää muun muassa Takon kartonkitehtaan sulkemisen ja energiatehokkuustoimien vaikutuksen. Pariisin sopimuksen mukainen vähennystaso on laskettu IPCC:n arvioiman vähennystason mukaisesti (globaalit fossiilisen hiilidioksidin päästöt vähenevät 48 prosenttia vuosina 2019–2030) ja ulottamalla lineaarinen vähennys vuosille 2018–2030, jolloin päästöt vähenevät noin 52 prosenttia. Scope 1 ja 2 -päästöjen lisäksi Metsä Boardin scope 3 -tavoitteena on vähentää hankkimiensa kuljetusten kasvihuonekaasupäästöjä 30 prosenttia tonnikilometriä kohden vuoden 2022 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Metsä Board arvioi ja päivittää tavoitettaan.

46

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Toimintaperiaatteet

Metsä Boardin ilmastomuutokseen liittyvää työtä ohjaa Metsä Groupin ympäristöpolitiikka. Metsä Board on sitoutunut siirtymään tuotantolai- toksillaan ainoastaan fossiilittomien polttoaineiden käyttöön, vaihtamaan ostosähkön ja -lämmön fossiilittomasti tuotettuihin vaihtoehtoihin ja parantamaan energiatehokkuuttaan. Politiikan sitoumukset ja niiden mukaiset toimenpiteet ovat keskeisimmät keinot hallita tunnistettuja vai- kutuksia, siirtymäriskejä ja -mahdollisuuksia. Sitoumukset kattavat myös keinoja fyysisten ilmastoriskien hallintaan esimerkiksi vesitehokkuuden ja kestävän metsänhoidon kautta.

Ympäristöjohtamista ja ympäristösuorituskykyä ohjaavat tuotantolai- tosten sertifioitujen laatu-, ympäristö- ja energiatehokkuusjärjestelmien vaatimukset. Tuotantolaitoksilla toteutetaan suunnitelmallisesti sisäisiä ja ulkoisia auditointeja ISO 14001 ja ISO 50001 -standardien mukaisesti.

Edelläkävijä vastuullisuudessa -strategisen ohjelman painopistealueena ilmaston osalta on strategisten kestävyystavoitteiden saavuttaminen tuotantolaitosten fossiilisten hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä sekä vesi- ja energiatehokkuudessa.

Metsien käyttöä ohjaavat Metsä Groupin metsien käytön ja hoidon periaatteet, joissa Metsä Group on sitoutunut muun muassa lisäämään metsiin sitoutuvan hiilen määrää ja edistämään monimuotoisuutta met- sissä. Metsä Groupin puunhankinnassa on käytössä sertifioidut laatu- ja ympäristönhallintajärjestelmät.

Toimittajia edellytetään sitoutumaan Metsä Groupin toimittajien eetti- sisiin toimintaperiaatteisiin tai omiin vastaaviin periaatteisiin. Toimittajien eettisissä toimintaperiaatteissa suositellaan muun muassa asettamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet esimerkiksi Science Based Targets -aloitteen periaatteiden mukaisesti ja jatkuvasti paranta- maan ympäristösuorituskykyä ja energian tehokasta käyttöä. Toimittajilta edellytetään sertifioidun ympäristönhallintajärjestelmän käyttöä soveltuvin osin. Toimintaperiaatteista ja politiikoista on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Toimenpiteet

Kasvihuonekaasupäästöt ja energia omassa toiminnassa

Jatkuvat toimenpiteet

Päästövähennystavoitteen saavuttamiseksi Metsä Boardilla on suunni- telma investoinneista ja toimenpiteistä, joiden avulla yhtiön käyttämät fos- siiliset polttoaineet korvataan uusiutuvilla polttoaineilla tai fossiilittomasti tuotetulla sähköllä. Investoinnit ja toimenpiteet koskevat voimalaitosten polttoaineita ja tukipolttoaineita sekä tuotantolaitosten prosessipolttoai- neita. Myös tuotannon ostoenergiassa siirrytään ainoastaan uusiutuviin tai fossiilittomiin vaihtoehtoihin. Lisäksi yhtiö parantaa energian, materiaalien ja veden käytön tehokkuutta jatkuvalla kehitystyöllä ja investoinneilla. Lähtökohtana on korkea automaatio ja paras käytettävissä oleva tekno- logia. Tehtaiden käyttöaste ja tuotantovauhti vaikuttavat merkittävästi energian- ja vedenkäytön tehokkuuteen. Vedenkäytön vähentäminen hillitsee ilmastonmuutosta, sillä prosessiveden käyttö ja jätevedenpuh- distus kuluttavat energiaa ja siten aiheuttavat kasvihuonekaasupäästöjä. Vedenkäyttöön liittyvistä toimenpiteistä on kerrottu osiossa E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat .

Raportointivuoden toimenpiteet

Scope 1 -päästöt

Metsä Board sai päätökseen 60 miljoonan euron modernisointihankkeen Simpeleen kartonkitehtaalla. Uudistettu kartonkikone käynnistyi lokakuussa 2025. Investointi parantaa taivekartongin laatua ja tuotanto- tehokkuutta. Lisäksi fossiilinen prosessipolttoaine, nestekaasu, korvattiin sähköllä. Investoinnin valmistuminen ja vuonna 2024 Simpeleen voima- laitoksessa toteutettu turpeen korvaaminen uusiutuvilla polttoaineilla mahdollistavat sen, että tehtaan käyttämän fossiilittoman energian osuus nousee 98 prosenttiin.

Takon kartonkitehtaan sulkeminen kesällä 2025 vähensi Metsä Boardin fossiilisia hiilidioksidipäästöjä merkittävästi, sillä tehtaan pääpolttoaine oli maakaasu. Ennen tehtaan sulkemista päästöjä vähensi maakaasun osittainen korvaaminen biokaasulla Takon voimalaitoksessa.

Husumin sellutehtaan soodakattilan minimikuorman optimointi vähen- tää tukipolttopolttoaineena käytetyn fossiilisen raskaan polttoöljyn määrää tilanteissa, jolloin sellutehdas ei käy täydellä kapasiteetilla.

Kemin kartonkitehtaan kehitysohjelman toimenpiteet veden- ja energia- käytön tehostamiseksi valmistuivat vuonna 2025. Metsä Boardilla on teh- daskohtaiset suunnitelmat energiankäyttöä tehostavista investoinneista 2030-tavoitteen saavuttamiseksi. Investointipäätökset tehdään tulevien vuosien aikana. Investointipäätöksiä ja tiekarttojen etenemistä tarkastel- laan osana vuosisuunnittelua. Ilmastonmuutoksen kannalta merkittävistä tulevista investoinneista raportoidaan tarkemmin kestävyysraportissa, kun ne on hyväksytty.

Scope 2 -päästöt

Metsä Board hankki alkuperätakuut kaikelle ostamalleen sähkölle, mikä laski vuoden 2025 scope 2 -päästöjä merkittävästi.

Muut toimenpiteet

Vuonna 2025 Metsä Group jatkoi hiilidioksidin talteenoton selvityksiä ja pilotoi hiilidioksidin talteenottoa Metsä Boardin osakkuusyhtiö Metsä Fibren Rauman sellutehtaalla. Metsä Group etenee hiilidioksidin talteenottohankkeessa vaiheittain. Kannattava liiketoiminta vaatii suuria investointeja sekä talteenottoteknologian ja markkinan kehittymistä.

47

Kasvihuonekaasupäästöt arvoketjussa

Jatkuvat toimenpiteet

Arvoketjun kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään Metsä Groupin ja toi- mittajien yhteistyössä asettamilla päästövähennystavoitteilla. Esimerkiksi Metsä Groupin ja logistiikkakonserni VR:n vuoteen 2030 ulottuva tavoite puolittaa yhteistyön piiriin kuuluvien kuljetusten päästöt. Lisäksi alanko- maalaisen varustamo Royal Wagenborgin kanssa yhteisenä tavoitteena on vähentää tuotteiden merikuljetuksista syntyviä hiilidioksidipäästöjä 30 prosenttia (per tonni/maili) vuoden 2021 tasosta vuoteen 2030 mennessä.

Logistiikan päästöjä vähennetään jatkuvaperusteisesti tehokkaalla reittisuunnittelulla, minimoimalla kuljetusmatkoja, optimoimalla täyttöas- teita ja suosimalla junayhteyksiä autokuljetusten sijasta valituilla reiteillä. Esimerkiksi Kemin kartonkitehtaalta tuotteet kuljetetaan satamiin maksi- moiden kuljetusyksiköiden kuormakoko ja käyttämällä vain fossiilittomia polttoaineita. Toimenpiteet vaikuttavat erityisesti paikallisyhteisöihin ja asiakkaisiin.

Raportointivuoden toimenpiteet

Vuonna 2024 asetetun Metsä Groupin scope 3 -tavoitteen mukaisesti päästövähennyssuunnitelmien laatiminen aloitettiin vuonna 2025. Vuonna 2025 arvoketjun kasvihuonekaasuvähennyksiin ei liittynyt merkittäviä pääoma- tai toimintamenoja.

Metsien hiilitase

Jatkuvat toimenpiteet

Metsä Groupin uudistavan metsätalouden periaatteilla tähdätään puunhankinnan ja metsäpalveluiden toimenpiteisiin, joilla luonnon tila alkaa todennettavasti vahvistua Suomessa. Uudistavan metsätalouden toimilla lisätään metsien hiilensidontaa, monimuotoisuutta ja kykyä sopeutua ilmastonmuutokseen. Metsien hiilitaseiden laskentaa ja raportointia kehitetään yhteistyössä metsänomistajien ja kumppaneiden kanssa. Metsäsertifioinnilla voidaan osoittaa, että metsää on hoidettu kestävästi.

Keskeisiä ilmastonmuutoksen hillintään liittyviä käytännön toimenpiteitä ovat

Metsä uudistetaan ripeästi uudistushakkuun jälkeen. Mitä nopeammin ja laadukkaammin uusi metsä perustetaan, sitä nopeammin metsä alkaa sitoa hiiltä ilmakehästä. Uudistamisessa käytetään paikallisten puulajien jalostettua siemen- ja taimiainesta aina, kun sitä on saatavilla. Jalostettua alkuperää olevat puut kasvavat paremmin kuin luontaisesti syntyneet puut.

Taimikonperkauksilla ja harvennuksilla varmistetaan, että taimikko pysyy elinvoimaisena ja metsikön kasvu kohdistuu parhaisiin puihin.

Metsänlannoituksella parannetaan puuston kasvua, ylläpidetään maan kasvukuntoa ja varmistetaan puuston elinvoimaa.

Peitteisen metsänkäsittelyn lisääminen auttaa ilmastonmuutoksen torjunnassa ja ilmastonmuutokseen sopeutumisessa minimoimalla tur- vemaiden metsien kasvihuonepäästöjä. Peitteisellä metsänkäsittelyllä pyritään pitämään pohjaveden pinnan taso vakaana, jolloin turpeeseen sitoutunut hiili ei vapaudu ilmakehään ja vesistövaikutukset saadaan minimoitua.

Metsä Groupin puunhankinnalla ja metsäpalveluilla on näille toimenpiteille strategiset kestävyystavoitteet, jotka esitetään taulukossa sivulla 4 4. Toimenpiteet vaikuttavat erityisesti Metsä Groupin omistajajäseniin.

Tuotteet

Jatkuvat toimenpiteet

Kartonkipakkauksen ilmastovaikutusten ja hiilijalanjäljen kannalta olennaisin merkitys on uusiutuvan raaka-aineen käytöllä, tuotannossa käytettävällä energialla sekä kartongin keveydellä ja kierrätettävyydellä. Kartongin edelleen keventäminen on yksi Metsä Boardin T&K-toiminnan painopistealueista. Metsä Boardin siirtyessä tuotannossaan täysin fos- siilittoman energian käyttöön tuotteiden hiilijalanjälki pienenee edelleen. Metsä Boardin kartongit myös tarjoavat vaihtoehdon uusiutumattomista raaka-aineista valmistetuille pakkausmateriaaleille kuten muoville.

Metsä Boardin tekemien tapauskohtaisten elinkaariarviointien mukaan esimerkiksi yhtiön ensikuitukartongista valmistetun terveydenhoito-, hajuvesi- ja teepakkauksen hiilijalanjälki oli jopa yli 40−60 prosenttia pienempi kuin Euroopan markkinoita edustavan ja jäykkyydeltään vastaavanlaisen kierrätyskuitu- tai sellukartonkipakkauksen. Arviointien tulokset on verifioinut ruotsalainen tutkimuslaitos IVL Svenska Miljöinstitutet.

Metsä Boardin tekemien tapauskohtaisten marja- ja noutoruokapak- kauksen elinkaariarviointien perusteella Metsä Boardin kartongista valmistetulla pakkauksella on merkittävästi pienempi hiilijalanjälki kuin muovista (PET, R-PET, PP) valmistetulla pakkauksella riippumatta tuotteen loppukäsittelytavasta. Yksinkertaistetussa skenaariossa, jossa kaikki pakkaukset poltettiin elinkaarensa lopussa, Metsä Boardin karton- gista valmistetun pakkauksen hiilijalanjälki oli 87−91 prosenttia pienempi kuin muovipakkauksen. Tämä skenaario ei huomioinut kartongin selvästi korkeampia kierrätysasteita, jotka entisestään korostavat kartongin ilmastohyötyjä. Tutkimuksessa otettiin huomioon sekä biogeeninen hiilen sitoutuminen että biogeeniset hiilipäästöt. Arviointien tulokset on verifioinut ruotsalaisen tutkimuslaitoksen RISEn ja SimaPro UK:n edustajista koostunut riippumaton paneeli.

Hiilijalanjälkiarviointien tekniset taustaraportit ja verifiointilausunnot ovat saatavilla Metsä Boardin verkkosivuilla. Hiilijalanjälkilaskentaa kehitetään jatkuvasti.

Raportointivuoden toimenpiteet

Vuonna 2025 Metsä Board vähensi kartongin fossiilipohjaisten sideai- neiden käyttöä Husumin kartonkitehtaalla. Simpeleen kartonkitehtaalla vuonna 2024 alkanut investointiohjelma mahdollistaa biopohjaisen sideaineen käytön kartongin päällystyksessä tulevaisuudessa. Muiden tuotantolaitosten osalta T&K-työtä jatketaan. Toimenpiteet vaikuttavat erityisesti asiakkaisiin ja kuluttajiin.

Tuotteita suojaavien kääreiden kehitystyö jatkui vuonna 2025. Ohuempia kääremuoveja testattiin tehdaskoeajossa ja otettiin käyttöön tuotannossa osalla tehtaista, mikä vähentää fossiilipohjaisen muovin käyttöä. Erillisessä kehitysprojektissa täsmennettiin fossiilittomien raaka-ainevaihtoehtojen kustannus- ja teknisiä vaikutuksia.

48

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Fossiilittomiin raaka-aineisiin ja pakkausmateriaaleihin liittyvää tavoitetta ei seurata osana tavoitekokonaisuutta vuodesta 2025 alkaen. Lähes kaikki (99 prosenttia) Metsä Groupin raaka-aineista ja tuotteiden pakkausmateriaaleista, mukaan lukien puupohjaiset raaka-aineet, ovat fossiilivapaita. Tulevina vuosina päätavoitteena on pienentää tuotteiden hiilijalanjälkeä.

Lisätietoja T&K-toiminnasta on osiossa E5 – Resurssien käyttö ja kiertotalous sekä Hallituksen toimintakertomuksen osiossa T&K-toiminta ja innovaatiot.

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Jatkuvat toimenpiteet

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen edellyttää sopeutumista sekä akuut- teihin uhkiin kuten sään ääri-ilmiöihin että kroonisiin uhkiin, jotka johtuvat ilmastonmuutoksen vaikutuksista esimerkiksi veden saatavuuteen, puiden korjuuolosuhteisiin, eri puulajien kasvuolosuhteisiin tai metsien lumi-, myrsky-, kuivuus-, metsäpalo-, hyönteis- ja sienituhoihin.

Metsä Board varautuu sään ääri-ilmiöiden aiheuttamiin uhkiin sekä yhtiö- että tuotantolaitostasolla jatkuvaperusteisesti. Esimerkkejä toimenpiteistä ovat vedenpinnan hallinta patojärjestelmillä ja sähkönja- kelun varmistaminen poikkeustilanteissa. Toimitusketjussa varaudutaan vaihtoehtoisiin kuljetusreitteihin tai yhteistyökumppaneihin. Yhtiön tuotantolaitokset eivät sijaitse korkean yleisen vesiriskin alueella, mikä tukee yhtiön kilpailukykyä muuttuvassa ilmastossa. Metsä Boardin tavoite vähentää prosessiveden käyttöä ja tehostaa veden kierrättämistä prosessissa pienentää vesiriskiä. Toimenpiteet vaikuttavat erityisesti paikallisyhteisöihin.

Metsä Groupin puunhankinta huomioi aina sääolosuhteet ja niiden vaihtelun puunkorjuussa. Puuta korjataan vain olosuhteiden salliessa. Tarvittaessa puuvarastoja voidaan hyödyntää tasaamaan korjuuolosuh- teiden aiheuttamaa vaihtelua. Metsä Groupin uudistavan metsätalouden periaatteet ja kestävän metsänhoidon palvelut tukevat metsien sopeu- tumista ilmastonmuutokseen ja edistävät metsien monimuotoisuutta. Lisää uudistavasta metsätaloudesta on kerrottu osiossa E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit .

Vuonna 2025 ei aiheutunut merkittäviä kuluja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvistä toimenpiteistä, eikä vastaavia kustannuksia odoteta lähivuosina.

Taloudelliset vaikutukset

Metsä Boardin tuotantolaitoksilla ei ole olennaisia fyysisiä ilmastoriskejä. Tuotantolaitosten fyysisten ilmastoriskien tunnistamisesta ja arvioinnista sekä käytetyistä ilmastoskenaarioista on kerrottu osiossa Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet.

Metsä Boardin tuotantolaitoksilla ei ole tunnistettu omaisuuseriä, jotka olisivat olennaisen siirtymäriskin kohteena tai olisivat esimerkiksi vihreään siirtymään liittyvän regulaation vuoksi menettäneet arvoaan (stranded assets). Metsä Boardin tuotannosta syntyy vielä fossiilisia hiilidioksi- dipäästöjä, mutta tavoitteena on luopua fossiilisen energian käytöstä

tuotannossa vuoteen 2030 mennessä. Tämän jälkeen tuotannossa ei siis ole lukkiutuneita fossiilisia hiilioksidipäästöjä, mutta pieni määrä sellaisia biogeenisiä kasvihuonekaasuja, jotka lasketaan mukaan scope 1- ja 2 -viitekehykseen.

Metsä Board ei harjoita merkittävässä siirtymäriskissä olevien toimialojen, kuten kivihiili-, kaasu- tai öljyliiketoimintaa. Keskeisimmät Metsä Boardin siirtymäriskit koskevat metsienkäyttöön ja puupohjaiseen energiaan liittyvää regulaatiota, jonka vaikutus toteutuessaan nostaisi kustannuksia pitkällä aikavälillä.

Metsä Board kuuluu Euroopan päästökauppajärjestelmän piiriin. Sisäisessä hiilen hinnoittelussa tuotantolaitosten tuotto- ja kulukirjauksissa käytetään EU:n päästökaupan hiilidioksiditonnin hintaennustetta. Päästö- oikeuden hinnan oletetaan kasvavan nykyisestä päästökauppajärjestelmän tavoitteen mukaisesti. Kaikissa investointi- ja energiatehokkuuslaskelmissa otetaan huomioon myös hiilidioksidin hinta ja siten ohjataan prosesseja vähähiiliseen suuntaan. Arviota varjohinnan alla olevista päästöistä ei ole tehty. Hinta määritellään vuosittain, ja kunkin vuoden investoinneissa käy- tetään kyseisen vuoden hintaa, joka pysyy samana koko investointijakson ajan. Yhtiö ei raportoi sisäisen hiilen hintaa tai siihen liittyviä olettamuksia, koska pitää tätä liiketoimintansa kannalta kriittisenä ja strategisesti sensitiivisenä tietona.

Metsä Boardin tehtaille allokoitiin vuonna 2025 yhteensä 363 421 (385 197) tonnia EU:n päästökauppajärjestelmän (EU ETS) mukaisia ilmai- sia päästöoikeuksia. Määrästä puuttuu Kaskisten allokointi, joka ei ollut saatavilla raportointihetkellä. Tiedossa olevia tai kohtuudella odotettavissa olevia nousuja kustannuksiin ovat ilmaisten päästöoikeuksien loppuminen vuoden 2025 jälkeen tehtailta, joiden kasvihuonekaasupäästöistä keski- määrin yli 95 prosenttia aiheutui kestävän biomassan poltosta vuosina 2019−2023. EU:n päästökauppajärjestelmää päivitetään parhaillaan ja nykyisen tiedon mukaan ilmaiset päästöoikeudet loppuvat kokonai- suudessaan vuoden 2030 jälkeen. Lisää päästöoikeuksista on kerrottu Konsernitilinpäätöksessä osiossa Aineettomat hyödykkeet .

Vähähiilisten tuotteiden taloudellisiin mahdollisuuksiin liittyen, Metsä Boardin olemassa olevista tuotteista erityisesti ensikuitukartongista valmistetuilla pakkauksilla voidaan korvata fossiilisia vaihtoehtoja. Potentiaalisten tulevaisuuden tuotteiden kohdemarkkinat ovat globaalit pakkausmarkkinat. Hiilidioksidin talteenoton mahdollisuudet ovat suuret sellutehtailla, sillä niissä syntyvää hiilidioksidia voidaan hyödyntää kemian- teollisuudessa ja vetytaloudessa.

49

Mittarit

Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä

MWh

2025

2024

POLTTOAINEET

Öljy

138 884

240 897

Kaasu

324 280

434 125

Hiili

0

0

Jäte

24 102

39 482

Turve

0

17 306

Puupohjaiset polttoaineet

4 554 519

5 441 356

OSTOENERGIA

Ostettu sähkö ja lämpö,

uusiutuva puupohjainen

604 523

595 710

Ostettu sähkö ja lämpö,

muu uusiutuva

69 703

67 832

Ostettu sähkö ja lämpö,

fossiilinen

8 865

138 860

Ostettu sähkö ja lämpö,

ydinvoima

1 241 024

1 214 985

MUUN ITSE TUOTETUN UUSIUTUVAN ENERGIAN KULUTUS

Itse tuotetun vesivoiman kulutus

19 641

30 010

KOKONAISENERGIANKULUTUS

Kokonaisenergiankulutus,

uusiutuva puupohjainen

5 159 042

6 037 066

Kokonaisenergiankulutus,

muu uusiutuva

89 344

97 842

Kokonaisenergiankulutus,

fossiilinen

496 130

870 670

Kokonaisenergiankulutus,

ydinvoima

1 241 024

1 214 985

Kokonaisenergiankulutus

6 985 541

8 220 563

ENERGIAINTENSITEETTI (MWh/EUR liikevaihto)

Energiaintensiteetti

0,004

0,005

Energiaintensiteettilaskennassa käytetty liikevaihto löytyy konsernitilinpäätöksestä osios- ta Konsernin laaja tuloslaskelma .

Energiankulutus energialähteittäin

%

2025

2024

Uusiutuva puupohjainen

74

73

Muu uusiutuva energia

1,3

1,2

Ydinvoima

18

15

Fossiiliset polttoaineet

7,1

11

Energiantuotanto

MWh

2025

2024

Itse tuotettu energia, uusiutuva

4 135 116

4 840 823

Itse tuotettu energia, fossiilinen

247 232

398 199

50

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Kasvihuonekaasupäästöt

Perusvuosi 2022

2025

2024

Muutos % (2025/2024)

Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt

Kasvihuonekaasujen scope 1 -bruttopäästöt (tCO 2 e)

139 723

192 098

-27 %

Säänneltyjen päästökauppajärjestelmien piiriin kuuluvien scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjen prosenttiosuus (%)

100

100

0 %

Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt

Kasvihuonekaasujen sijaintiperusteiset scope 2 -bruttopäästöt (tCO 2 e)

143 634

259 496

-45 %

Kasvihuonekaasujen markkinaperusteiset scope 2-bruttopäästöt (tCO 2 e)

2 082

84 990

-98 %

Merkittävät scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt

Kasvihuonekaasujen epäsuorat (scope 3) kokonaisbruttopäästöt (tCO 2 e)

1 587 316

1 789 138

-11 %

1 Ostetut tavarat ja palvelut

400 842

485 533

-17 %

2 Tuotantohyödykkeet

33 049

27 746

+19 %

3 Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnat (jotka eivät sisälly scope 1- tai scope 2 -päästöihin)

42 212

73 778

-43 %

4 Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu

368 052

280 567

300 233

-6,6 %

5 Toiminnassa muodostuva jäte

661

727

-9,1 %

6 Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen

607

937

-35 %

7 Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne

1 883

1 926

-2,2 %

9 Kuljetukset tuotantoketjun loppupäässä

5 571

7 304

-24 %

10 Myytyjen tuotteiden jalostus

348 447

275 061

+27 %

11 Myytyjen tuotteiden käyttö

1 906

1 846

+3,3 %

12 Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän lopussa

436 968

563 093

-22 %

15 Investoinnit

34 601

50 954

-32 %

Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt

Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (sijaintiperusteiset) (tCO 2 e)

1 870 673

2 240 732

-17 %

Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (markkinaperusteiset) (tCO 2 e)

1 729 120

2 066 226

-16 %

Scope 1- ja 2 -päästöjen osalta perusvuotta tai tavoitevuotta ei ole raportoitu, sillä Metsä Boardin päästövähennystavoite koskee ainoastaan fossiilisia hiilidioksidipäästöjä. Tämänhet- kinen scope 3 -tavoite keskittyy yhtiön hankkimien kuljetuspalveluiden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen. Tavoite on intensiteettiperusteinen, ja siihen liittyvien päästövähen- nyssuunnitelmien laatiminen on aloitettu vuonna 2025. Koska päästöjen mallinnus on vielä varhaisessa vaiheessa, tavoitevuotta ei ole toistaiseksi raportoitu. Absoluuttisen scope 3 -päästövähennystavoitteen suunnittelu on käynnissä. Tavoitteista kerrotaan tarkemmin osiossa E1 Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet sekä ilmastonmuutoksen hillintää koskevassa siirtymäsuunnitelmassa .

Kasvihuonekaasuintensiteetti

2025

2024

Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasu- intensiteetti, scope 1, 2, 3 (markkinaperusteinen), tCO 2 e/euroa

0,001

0,001

Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasu- intensiteetti, scope 1, 2, 3 (sijaintiperusteinen), tCO 2 e/euroa

0,001

0,001

Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasu- intensiteetti, scope 1, 2 (markkinaperusteinen), tCO 2 e/euroa

0,0001

0,0002

Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasu- intensiteetti, scope 1, 2 (sijaintiperusteinen), tCO 2 e/euroa

0,0002

0,0002

Tuotantoon perustuva kasvihuonekaasuintensiteetti, scope 1, 2 (markkinaperusteinen), tCO 2 e/tn

0,1

0,1

Tuotantoon perustuva kasvihuonekaasuintensiteetti, scope 1, 2 (sijaintiperusteinen), tCO 2 e/tn

0,1

0,2

Päästöintensiteettilaskennassa käytetty liikevaihto löytyy konsernitilinpäätöksestä osios- ta Konsernin laaja tuloslaskelma .

Puupohjaiset biogeeniset hiilidioksidipäästöt

tCO 2

2025

2024

Puupohjaiset biogeeniset

hiilidioksidipäästöt

1 803 590

2 154 777

51

Mittareiden laatimisperiaatteet

Metsänhoidon tavoitteet

Metsänuudistusten ja taimikonhoidon määrä sisältää heh- taareissa Metsä Groupin puunhankinnan ja metsäpalveluiden toteuttamat maanmuokkaukset sekä taimikonhoidot ja nuoren metsän hoidot, eli varhaisperkaukset ja taimikonharvennukset. Metsälannoitusten määrä hehtaareissa sisältää Metsä Groupin puunhankinnan ja metsäpalveluiden toteuttamat kasvatus-, boori- ja tuhkalannoitukset. Peitteisen metsänkäsittelyn osuus turvemaametsien uudistamisessa sisältää Metsä Groupin puun- hankinnan ja metsäpalveluiden toteuttamat pystykauppakohteet sekä turvemaiden uudistumiseen tähtäävät pienaukko-, poi- minta- ja kaistalehakkuut ja ne lasketaan hakkuiden lukumääristä. Pinta-alaperusteisesti tehtyjen hakkuiden mukaan laskettuina tulos on 27 (22) prosenttia.

Energiankulutus

Energiankulutus sisältää kaikki Metsä Boardin tuotantolaitokset. Laskennassa huomioidaan Metsä Boardin sisäinen lämmönsiirto tuplalaskennan välttämiseksi. Energiankulutus ilmaistaan energian loppukäyttönä, jolloin ei huomioida sähkön ja lämmön hyötysuhdekertoimia. Energian loppukäytössä lasketaan yhteen tuotantolaitoksilla kulutettu polttoaine, itsetuotettu vesivoima sekä ostosähkön ja ostolämmön määrä. Laskennan ulkopuolelle on jätetty sisäinen logistiikka, mukaan lukien sisäisen logistiikan polttoainekulutus sekä tehdasalueiden ulkopuolisten rakennusten, kuten varastojen ja toimistotilojen ostosähkö, koska niiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, ja siten myös scope 1- ja 2 -päästöistä, on arvioitu epäolennaiseksi. Eri polttoaineiden sisältämän energian laskemiseen käytetään paikallisia kertoimia. Valtaosa Metsä Boardin lämmönkulutuksesta perustuu höyryyn. Turve luokitellaan fossiiliseksi. Jätteet ovat osittain fossiilisia ja osittain biopohjaisia. Jätteiden jaottelu fossiiliseen ja biogeeni- seen on tehdaskohtaista ja perustuu joko jätteen koostumuksen määrittelyyn tai Tilastokeskuksen kertoimiin silloin, kun alkuperää ei erikseen todenneta. Koostumuserot huomioidaan päästöjen laskennassa eikä osuuksia raportissa tästä syystä eritellä.

Metsä Boardin pääliiketoimintaa on kartonki- ja markkinasel- luliiketoiminta, joka kuuluu ilmastovaikutuksiltaan merkittäviin aloihin. Tämän vuoksi energiaintensiteetti on laskettu käyttäen koko yhtiön energiankulutusta ja liikevaihtoa.

Energiantehokkuuden parantaminen määritetään ominaisenergi- ankulutuksena eli energiakulutuksen suhteena tuotantovolyymiin. Ominaisenergiankulutus lasketaan tuotantolinjoittain sisältäen sähkön, lämmön ja polttoaineiden kulutuksen megawattitunteina (MWh). Tuotantovolyymin laskentayksikköinä käytetään tonneja ja kuutioita, joita pidetään laskennassa samanarvoisina. Metsä Boardin voimalaitosten energiatehokkuutta ei huomioida lasken- nassa. Lakkautetut linjat sisällytetään mukaan laskentaan niin kauan, kun ne tekevät tuotantoa. Vuoden 2025 aikana lakkautettu Tako siirtyy osaksi rakennuskantaa. Tuotannollisen toiminnan päätyttyä käytetty sähkö on edelleen fossiilitonta ja alkuperäta- kuut kattoivat kiinteistön ylläpitoon kulutetun ostosähkön koko vuoden ajalta. Uudet tuotantolaitokset huomioidaan laskennassa niiden tuotannon aloitusvuodesta lähtien.

Polttoaineena käytetyn jätteen määrä on korjattu 71 382 megawattitunnista 39 482 megawattituntiin. Itse tuotetun fossiilisen energian määrä on korjattu 417 213 megawattitunnista 398 199 megawattituntiin. Korjaukset johtuivat vuoden 2024 raportoinnin jälkeen havaituista virheistä, kuten virheellisen ener- giayksikön käytöstä tuotantolaitoksen laskennassa. Korjaukset on myös otettu huomioon 2024 kokonaisenergiankulutuksessa.

.

Kasvihuonekaasupäästöt

Kasvihuonekaasupäästöt sisältävät kaikkien Metsä Boardin tuotantolaitosten päästöt. Päästöjen laskennassa huomioidaan Metsä Boardin sisäinen lämmönsiirto tuplalaskennan välttämi- seksi. Kasvihuonekaasupäästöt lasketaan noudattaen GHG-pro- tokollaa (GHG Protocol Corporate Accounting and Reporting Standard ja Corporate Value Chain (scope 3) Accounting and Reporting Standard). Raportoinnin rajaus perustuu operatiiviseen kontrolliin. Raportointi kattaa suorat kasvihuonekaasupäästöt (scope 1) Metsä Boardin omista toiminnoista, epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (scope 2) ostoenergian tuotannosta sekä epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt muualta arvoketjusta (scope 3) sisältäen arvoketjun alkupään (upstream) ja loppupään (downstream). Voimalaitosten päästöt on kohdistettu niiden tuottamaa energiaa käyttäville tuotantolaitoksille.

Laskenta sisältää kaikki GHG-protokollan kattamat kasvihuone- kaasut (CO 2 , CH 4 , N 2 O, HFC-yhdisteet, PFC-yhdisteet, SF 6 ja NF 3 ). Päästöt on muunnettu hiilidioksidiekvivalenteiksi.

Scope 1 -päästöt on laskettu tuotantolaitosten käyttämistä polt- toaineista. Laskenta perustuu polttoaineiden toimittajakohtaisiin päästökertoimiin tai kansallisesti tilastoituihin päästökertoimiin. Hajapäästöt on rajattu pois. Scope 2 -hiilidioksidipäästöjen laskentaan käytetään kahta menetelmää. Markkinaperusteisessa menetelmässä käytetään tuottajakohtaisia päästökertoimia, joita täydennetään kansallisilla jäännösjakaumasähkön päästökertoi- milla jäljittämättömän ostosähkön osalta. Sijaintiperusteisessa menetelmässä käytetään maakohtaisia kulutetun sähkön keskimääräisiä päästökertoimia. Jäännösjakauman kertoimet ja maakohtaiset kertoimet on otettu AIB:n (Association of Issuing Bodies) päästökertoimia koskevasta raportista. Päästökertoimien käyttöön liittyy aina epävarmuutta, koska ne perustuvat keskiar- voihin, jotka eivät välttämättä heijasta toiminnan erityispiirteitä tai senhetkistä tilannetta. Kertoimia pyritään päivittämään toimittajakohtaisiin, kun mahdollista.

Vuonna 2025 100 (90) prosenttia Metsä Boardin ostosähköstä katettiin alkuperätakuilla, joista 78 (80) prosenttia oli määritelty ostosähkösopimuksissa. Kaikista ostosähkön alkuperätakuista:

72 (75) prosenttia oli ydinvoimasertifikaatteja pitkäaikaisella sähkönostosopimuksella,

5,3 (5,1) prosenttia oli vesivoimasertifikaatteja pitkäaikaisella sähkönostosopimuksella,

22 (20) prosenttia oli ydinvoimasertifikaatteja ilman pitkäai- kaista sähkönostosopimusta.

Vuonna 2025 Metsä Boardin lämmönhankinnoista 35 (37) prosenttia katettiin alkuperätakuilla, jotka oli määritelty ostoläm- pösopimuksissa. Alkuperätakuista 100 (100) prosenttia oli bio- massasertifikaatteja Metsä Fibren Äänekosken biotuotetehtaalta, joka on Metsä Board Äänekosken ainoa lämmöntoimittaja. Loput 65 (61) prosenttia ostolämmöstä hankittiin Metsä Fibreltä Kemin ja Joutsenon tehdasintegraateista. Tästä 99,8 (99) prosenttia oli biomassaan pohjautuvaa uusiutuvaa lämpöä.

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoite ”0 tonnia fossiilisia hiili- dioksidipäästöjä” koskee scope 1- ja scope 2 -päästöjä ja sisältää vain fossiiliset hiilidioksidipäästöt, eli muita kasvihuonekaasuja ei ole sisällytetty tavoitteeseen. Muilta osin tavoite on laskettu GHG-protokollan mukaisesti. Tavoite ei sisällä tehdasalueiden ulkopuolisia rakennuksia eikä sisäistä logistiikkaa, koska niiden osuus päästöistä on arvioitu epäolennaiseksi. Perusvuodeksi on valikoitunut 2018, koska se tasainen vuosi tuotannon suhteen ja

52

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

täten edustaa normaalia vuotta hyvin. Tavoite tullaan tarkista- maan vähintään viiden vuoden välein alkaen vuonna 2030.

Biogeeniset hiilidioksidipäästöt syntyvät puupohjaisista poltto- aineista ja sisältävät ainoastaan scope 1 -liitännäiset biogeeniset hiilidioksidipäästöt. Niiden laskentaan käytetty Tilastokeskuksen hiilidioksidipäästökerroin on 396 tonnia CO 2 /GWh.

Jokaisen 15:n scope 3 -kategorian merkittävyys on määritetty spend-pohjaisella olennaisuusanalyysillä. Kaikki olennaisiksi tunnistetut kategoriat laskettiin. Scope 3 -inventaarioon sisältyy myös kategorioita, joissa kasvihuonekaasujen määrä ei ollut merkittävä. Laskentaan sisällytetyt kategoriat luetellaan kasvihuonekaasupäästöt-taulukossa. Laskennan ulkopuolelle on jätetty ainoastaan kolme kategoriaa – tuotantoketjun alkupään vuokratut omaisuuserät, tuotantoketjun loppupään vuokratut omaisuuserät ja franchising, jotka arvioitiin epäolennaisiksi. Metsä Boardilla ei ole scope 3 -rajaukseen kuuluvia merkittäviä vuokrattuja omaisuuseriä, jotka eivät kuulu scope 1- ja scope 2 -päästölaskennan rajaukseen. Metsä Boardilla ei ole franchi- sing-toimintaa. Kaikki konsernin yhtiöt ovat mukana laskennassa.

Scope 3 -inventaario on laskettu hiilidioksidiekvivalenttitonneina, pois lukien biogeeninen hiilidioksidi. Biogeenisten scope 3 -hiilidioksidipäästöjen osalta energiakäyttöön myydystä biomas- sasta (kategoria 11) aiheutuvat päästöt on laskettu ja raportoitu erillisinä tietoina (58 012 tCO 2 e vuonna 2025). Raportointiin liittyy epävarmuutta rajallisen tietopohjan vuoksi, ja raportointia kehitetään tulevilla raportointikausilla. Laskennassa käytetty toimintadata saadaan Metsä Groupin sisäisistä järjestelmistä. Laskennassa on käytetty oletuksia tarkan tiedon puuttuessa. Käytetyt päästökertoimet ovat pääasiassa globaaleista tietokannoista kuten ecoinvent 3.12, EXIOBASE 3, DEF-RA’s GHG conversion factors (full set 2025) ja IEA v8 - IEA 2025 (11/2025). Kategoriassa 4 ”Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu” 79 (56) prosentille Metsä Boardin toimintadatasta on käytetty toimittajakohtaisia päästökertoimia. Kategoriassa 1 ”Ostetut tuotteet sekä palvelut” raaka-aineille ja pakkausmateriaaleille on käytetty toimittajakohtaisia päästökertoimia 82 (81) prosentille Metsä Boardin hankinnoista (pois lukien raakapuu). Tarkkuuden parantamiseksi pyritään keräämään toimittajakohtaisia päästö- kertoimia, kun ne ovat saatavilla. Päästökertoimet käydään läpi vuosittain, jotta käytössä ovat tuoreimmat päästökertoimet.

Ostettujen tavaroiden ja palveluiden tarkan tiedon puuttuessa on tehty oletuksia ja yleistyksiä esimerkiksi sopivan päästöker- toimen valinnassa tietyille hankintakategorioille tai yksittäisille materiaaleille ja palveluille. Lisäksi raaka-aineissa ja pakkaus- materiaaleissa on tehty oletuksia materiaalien muuntamisessa erilaisista mittayksiköistä tonneiksi, mikäli laskemissa on käytetty materiaalin keskimääräisiä konversiokertoimia tarkemman tuotekohtaisen tiedon puuttuessa.

Osa logistiikan toimittajakohtaisista päästökertoimista kattaa pelkästään CO 2 :n tämänhetkisessä laskennassa, mutta ne päivitetään sisältämään muutkin oleelliset kasvihuonekaasut seuraavien vuosien aikana logistiikkaan liittyvän kansainvälisen raportointiohjeiston kehittyessä. Monet logistiikan toimittajakoh- taiset päästökertoimet kattavat tällä hetkellä vain TTW-päästöt (tank-to-wheel), mutta WTW-päästökertoimia (well-to-wheel) käytetään ensisijaisesti silloin, kun toimittajat pystyvät niitä toimittamaan. Toimittajille ja kuljetusreiteille on käytetty sopivimmaksi arvioitua kirjastokerrointa, jos toimittajakohtaisia päästökertoimia ei ole saatavilla. Päästökertoimen valintaan sisäl- tyy oletuksia kuljetusmuodosta ja tarkemmasta kuljetuskaluston tyypistä mm. saatavilla olevaan aktiviteettidataan perustuen.+

Myytyjen tuotteiden jalostusta laskettaessa tarkan tiedon puuttuessa on tehty oletuksia asiakkaille myytyjen tuotteiden jatkokäsittelytavoista. Konsernin laskenta ei perustu asiakkailta kerättyyn primääridataan. Tuotteiden oletetuille jatkokäsittelyta- voille on valittu sopivat päästökertoimet.

Tuotteiden jätteenkäsittelymenetelmät on arvioitu perustuen julkisesti saatavilla olevaan sijaintiperusteiseen jätteenkäsit- telytietoon, kuten tilastoihin (Eurostat, Statista, valtiolliset tilastointilaitokset) ja tutkimuksiin (EPA, PEFCR, ResearchGate, MDPI), sekä konsernin tietoon tuotteiden myyntialueista. Konser- nin laskenta ei perustu asiakkailta tai loppukäyttäjiltä kerättyyn primääridataan, ja tarkan tiedon puuttuessa on tehty oletuksia myytyjen tuotteiden lopullisista jätteenkäsittelymenetelmistä myyntialueisiin sekä julkisesti saatavilla olevien jätteenkäsittelyti- lastojen tietoihin perustuen.

Metsä Boardin sijoituksiin liittyvä päästödata perustuu sen omistusosuuden, 24,9 (24,9) prosenttia, mukaiseen osuuteen Metsä Fibren scope 1- ja 2 -päästöistä pois lukien Metsä Fibreltä hankittujen selluraaka-aineiden mukana scope 3 -inventaarion ensimmäiseen kategoriaan lasketut päästöt.

Metsä Board on asettanut tavoitteekseen vähentää scope 3 kate- gorian 4 “Tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu” kasvihuo- nekaasupäästöjä 30 prosenttia tonnikilometriä kohti verrattuna vuoden 2022 tasoon. Perusvuosi 2022 edustaa liiketoiminnan osalta tavanomaista toimintavuotta, ja se on ensimmäinen vuosi, jolta scope 3 -päästöt on laskettu nykyisellä menetelmällä. Scope 3 -tavoitteen asettamisessa on huomioitu sääntelyn vaikutukset. On tehty oletus, että sääntely tulee edistämään tavoitteeseen pääsyä, koska se ohjaa meri- ja maalogistiikkaa käyttämään vähä- päästöisempää kalustoa. Lisäksi erityisesti Euroopassa kysyntä alhaisen hiilijalanjäljen tuotteita kohtaan kasvaa regulaation myötä. Mittariin sisältyvät kaikki kategoriaan 4 lasketut päästöt, jotka muodostuvat Metsä Boardin maksamista tuotekuljetuksista asiakkaille, puutavaran kuljetuksista, satamatoiminnoista ja varastoinnista, sekä niiden raaka-aineiden kuljetuksista Metsä Boardin, jotka eivät sisälly scope 3 kategorian 1 “Ostetut tavarat ja palvelut” päästöihin. Kuljetuspäästöjen laskennassa on käytetty kuljetusmuotokohtaisia päästökertoimia, jotka perustuvat keskimääräisiin aineistoihin kuten DEFRA-tietokantaan sekä toimittajilta kerättyihin kertoimiin, ja satamatoimintojen ja varastojen osalta EXIOBASE-tietokannan päästökertoimiin. Mittarissa kunkin osa-alueen kasvihuonekaasupäästöt lasketaan yhteen ja jaetaan vastaavien kuljetusten yhteenlasketuilla tonni- kilometreillä. Saatua kuljetuspäästöjen intensiteettiä seurataan vuosittain suhteessa asetettuun vähennystavoitteeseen.

Tarkempi kuvaus scope 3 -laskentamenetelmistä on julkaistu Metsä Groupin verkkosivuilla .

Ulkopuolinen taho ei ole validoinut mittareita.

53

E2 – Pilaantuminen

Pilaantumiseen liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Vaikutukset

Arvo- ketjun vaihe

Aika- hori- sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo- ketjun vaihe

Aika- hori- sontti

Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen

Kasvihuonekaasujen lisäksi tuotannosta aiheutuu päästöjä ilmaan, joista suurin osa on peräisin tuotanto- ja voimalaitosten polttoprosesseista. Lisäksi tuotannosta aiheutuu jätevesipäästöjä. Aiempaan toimintaan liittyvät maaperän pilaantumisesta johtuvat ympäristövastuut suljetuilla, myydyillä tai vuokratuilla teollisuus- tonteilla sekä käytöstä poistetuilla kaatopaikoilla.

Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen teknisten vikojen tai inhimillisten virheiden seurauksena, mikä voi mahdollisesti olla haitallista ympäristölle, erityisesti toistuvien ympäristöluvan päästörajojen ylitysten takia.

Riski : Poikkeavat päästöt, joista voi mahdollisesti aiheutua korvausvelvollisuutta, korjaavien toimenpiteiden kus- tannuksia sekä vaikutuksia Metsä Boardin maineeseen vastuullisena toimijana

Mahdollisuus : Päästöjen minimoinnin todentaminen asiakkaille parhaan saatavilla olevan tekniikan käytöllä ja sertifioiduilla johtamisjärjestelmillä

Mikromuovit

Pääosin uusiutuvasta raaka-aineesta valmistetut tuotteet, jotka tarjoavat vaihtoehdon muovipakkauksille ja mahdollistavat mikro- muovin määrän vähentämisen.

Mahdollisuus : Metsä Boardin tuotteiden kysynnän kasvu

Myönteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Kielteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Arvoketjun alkupää

Oma toiminta

Arvoketjun loppupää

Lyhyt (alle yksi vuosi)

Keskipitkä (1–5 vuotta)

Pitkä (yli 5 vuotta)

Tavoitteet

Metsä Boardilla ei ole pilaantumisen ehkäisemiseen liittyviä julkisia tavoit- teita, mutta ympäristönsuojelulaki ja tuotantolaitosten ympäristölupien mukaiset päästörajat ohjaavat toimintaa ympäristön pilaantumisen ennaltaehkäisyyn tai rajoittamiseen mahdollisimman vähäiseksi. Tuotan- tolaitoksilla on sisäisiä tavoitteita, jotka ovat päästölupaehtoja tiukemmat. Lisäksi ympäristöpolitiikan mukaisesti negatiiviset ympäristövaikutukset minimoidaan ja ympäristötehokkuutta parannetaan kehittämällä toimintaa kestävän kehityksen ja jatkuvan parantamisen periaatteiden mukaisesti.

Olennaiset päästöt ilmaan, veteen ja maaperään

Suurin osa Metsä Boardin päästöistä ilmaan on peräisin sellutehtaiden ja voimalaitosten polttoprosessista. Päästöt muodostuvat pääosin hiilidioksi- dista, rikkidioksidista, typen oksideista ja hiukkasista. Lisäksi sellutehtailla syntyy pieniä määriä pelkistyneitä rikkiyhdisteitä, joita vähennetään huolellisella palamisprosessien ohjauksella ja savukaasujen puhdistuksella.

Jätevesipäästöt koostuvat pääosin ravinteista (fosfori ja typpi), orgaanisesta aineesta, jota mitataan kemiallisena ja biologisena hapen- kulutuksena, ja kiintoaineesta. Sellunvalmistuksen jätevesissä on myös orgaanisia klooriyhdisteitä, natriumia ja sulfaatteja. Päästöjä vesistöihin pienennetään vähentämällä vedenkäyttöä, tehostamalla prosesseja ja tehokkaalla puhdistusteknologialla.

Yhtiö aiheuttaa erittäin pieniä määriä raskasmetallipäästöjä veteen ja ilmaan, ja suurin osa aineista, kuten sinkki ja nikkeli, on peräisin puuraa- ka-aineen mukana tulevasta pitoisuudesta. Metsä Boardin tavanomaisesta toiminnasta ei synny raskasmetalleja sisältäviä maaperäpäästöjä.

Toimintaperiaatteet

Metsä Boardin pilaantumisen ehkäisyyn liittyvää kestävyystyötä ohjaa Metsä Groupin ympäristöpolitiikka. Metsä Board on sitoutunut ympäristönsuojeluun, ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseen ja kemikaaliturvallisuuteen sekä kehittämään tuotantoprosesseja jatkuvasti parhaita käytettävissä olevia menetelmiä ja teknologioita hyödyntäen. Ympäristöpolitiikasta on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Edelläkävijä vastuullisuudessa -strategisen ohjelman painopistealueena ympäristön osalta on suunniteltujen toimenpiteiden toteuttaminen strategisten kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi esimerkiksi vesi- ja energiatehokkuudessa.

Ympäristöjohtamista ja -suorituskyvyn ylläpitämistä ohjaavat tuotanto- laitosten sertifioitujen laatu-, ympäristö- ja energiatehokkuusjärjestelmien vaatimukset. Tuotantolaitosten ympäristöjohtamisen käytäntöjä on kuvattu tarkemmin yhtiön sisäisissä ympäristöjohtamisen toimintaperi- aatteissa. Keskeisenä tavoitteena on tehdä aktiivisesti ennaltaehkäisevää työtä, mikä on tehokkain tapa estää vuotoja ja häiriöitä. Tuotantolaitoksilla työskentelevät havainnoivat jatkuvasti omaa työskentely-ympäristöään, tekevät aktiivisesti ympäristöhavaintoja sekä tarvittaessa ryhtyvät välittömästi korjaaviin toimiin. Metsä Boardissa tehdään säännöllisesti ympäristökierroksia. Lisäksi henkilöstölle järjestetään säännöllisesti ympäristövartteja eli henkilöstön infotilaisuuksia sekä koulutusta. Tuotan- tolaitoksilla toteutetaan suunnitelmallisesti riskiarviointeja sekä sisäisiä ja ulkoisia auditointeja ISO 14001- ja ISO 50001 -standardien mukaisesti.

Kaikilla Metsä Boardissa työskentelevillä henkilöillä on oikeus ja velvollisuus ilmoittaa tilanteesta, joka saattaa aiheuttaa vuodon tai häiriön. Ympäristöluparajojen rikkominen ja merkittävät poikkeamat tutkitaan, ja niille määritetään korjaavat toimenpiteet. Tuotantolaitoksen johto on aina vastuussa tutkimuksista ja korjaavien toimenpiteiden riittävyydestä ja toteuttamisesta.

54

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Tuotantolaitosalueiden huolto- ja hankintaprojektisopimukset sisältävät ehdot ympäristöä koskevista vähimmäisvaatimuksista tavaran- ja palveluntoimittajille. Toimittaja on velvollinen ilmoittamaan välittömästi Metsä Boardin yhteyshenkilölle havaitut vaaratilanteet, vahingot tai muut havainnot. Toimittaja osallistuu toiminnastaan aiheutuneen ympäristöpoik- keaman tai -vahingon selvittämiseen, määrittelee korjaavia toimenpiteitä sekä osallistuu haittojen korvaukseen sovellettavan lain ja aiheuttamisperi- aatteen mukaisesti. Lisää toimittajien vastuullisuuden varmistamisesta on kerrottu osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Toimenpiteet

Ilman, veden ja maaperän pilaantuminen

Jatkuvat toimenpiteet

Tuotannossa käytetään parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) ja ympäristösuorituskykyä seurataan jatkuvasti. Metsä Boardin kaikilla tuotantolaitoksilla on voimassa oleva tuotantolaitoskohtainen ympäris- tölupa tai vastaava viranomaispäätös. Ympäristölupa ja siihen kuuluva päästöjen ja vaikutusten tarkkailuohjelma asettavat minimivaatimukset ympäristövaikutusten havainnointiin. Tyypillisesti päästöjen lisäksi tarkkaillaan vaikutuksia vesistöön, kalastoon, ilmanlaatuun ja melutasoon. Säännöllisesti tehtävissä riskiarvioinneissa ja viranomaistarkastuksissa varmistetaan tarkkailun kattavuus, tuotantolaitoksen suorituskyvyn riittävyys ja häiriöiden estäminen. Mahdolliset poikkeamat ja niitä koskevat korjaavat toimenpiteet ilmoitetaan välittömästi viranomaisille. Vuonna 2025 Metsä Boardilla ei tapahtunut merkittävää vahinkoa aiheuttavaa ja korjaavia toimenpiteitä vaativaa ympäristön pilaantumista. Toiminnasta ei myöskään aiheutunut merkittäviä kemikaali- tai muita vuotoja vuonna 2025.

Ympäristöluvilla ja parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa käyttämällä huomioidaan myös tuotantolaitosten läheisyydessä asuvat sidosryhmät ympäristön pilaantumisen ehkäisyssä. Lisätietoa sidosryhmien osallistami- sesta on kerrottu osiossa S3 – Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt . Tuotan- toprosesseja kehitetään jatkuvan parantamisen ja tavoitteiden mukaisesti. Esimerkiksi päästöjä ilmaan vähennetään huolellisella palamisprosessien ohjauksella ja savukaasujen puhdistuksella, ja päästöjä vesistöihin vähennetään pienentämällä vedenkäyttöä, sekä tehostamalla prosesseja ja jätevedenpuhdistusta. Prosessien muutoshankkeissa tehdään tarvittaessa ympäristövaikutusten arviointi.

Kaikki Metsä Boardin tuotantolaitokset kuuluvat EU:n teollisuuden päästödirektiivin ja EU:n BAT-päätelmien soveltamisalaan. Lisäksi tuotantoyksiköiden voimalaitosten pääkattilat kuuluvat EU:n teollisuuden päästödirektiivin ja suuria polttolaitoksia koskevien EU:n BAT-päätelmien soveltamisalaan.

Raportointivuoden toimenpiteet

Päästöt ilmaan ja veteen ovat suurimmalta osin laskeneet maltillisesti aiempaan vuoteen verrattuna. Syynä tähän on yleinen markkinatilanne ja tuotannonrajoitukset.

Husumin sellutehtaan kuorikattilan optimointi vuonna 2025 vähentää merkittävästi Husumin typpioksidipäästöjä. Vedenkierrätys Kemin kartonkitehtaalta valkaisemattoman sellun valmistukseen sekä Simpeleen

kartonkitehtaassa uusittu öljynerotuskaivo ja vesijakeiden uudelleen ohjaus tähtäävät vedenoton ja jätevedenpuhdistamolle johdettavan jäteve- simäärän vähentämiseen. Lisäksi uusi öljynerotuskaivo pienentää öljypääs- töjen riskiä. Joutsenon BCTMP-tehtaassa kehitettiin hakkeenpesurejektin käsittelyä, mikä vähentää raaka-ainehävikkiä sekä jätevedenpuhdistukseen menevää kiintoainekuormitusta ja kemiallista hapenkulutusta. Vuonna 2025 keskeisimpien pilaantumisen ehkäisemiseen liittyviin toimenpiteisiin ei ollut kohdistettu merkittäviä pääoma- tai toimintamenoja.

Mikromuovit

Metsä Boardin tuotteet eivät sisällä mikromuoveja, mutta tuotantolai- toksilla on teollisessa käytössä tuotteita, jotka sisältävät mikromuoviksi luokiteltavia komponentteja. Esimerkiksi Husumin kartonkitehtaalla on ekstruusiopäällystyslinja, jolla tarjoilupakkauskartonkeja päällystetään polyeteenillä (PE). Päällystyksessä syntyvä hylkymateriaali otetaan talteen ja kuljetetaan yhteistyökumppaneille uudelleenkäytettäväksi. Pakkausmateriaaleissaan Metsä Board käyttää kraftlainerin ohella muovia suojaamaan valmiita kartonkituotteita varastoinnin ja kuljetuksen ajaksi.

Metsä Boardin pääosin uusiutuvasta raaka-aineesta valmistetut tuotteet tarjoavat jo nyt vaihtoehdon muovipakkauksille ja mahdollistavat mikro- muovin määrän vähentämisen. Tuotteista on kerrottu tarkemmin osiossa E5 – Resurssien käyttö ja kiertotalous.

Taloudelliset vaikutukset

Metsä Boardin ympäristövelvoitteet vuonna 2025 olivat 0,9 miljoonaa euroa (1,9) ja ympäristökulut 12 miljoonaa euroa (15). Ympäristökulut koos- tuvat lähinnä ympäristönsuojelulaitteiden käyttö- ja kunnossapitokuluista, jätehuoltoon ja ympäristövakuutuksiin liittyvistä kuluista sekä aktivoitujen ympäristömenojen poistoista.

Yhtiöllä on aiemmasta toiminnasta jääneitä maaperän pilaantumiseen liittyviä ympäristövastuita käytöstä poistetuilla, myydyillä tai vuokratuilla teollisuustonteilla sekä suljetuilla kaatopaikoilla. Kunnostustöistä aiheutuville kustannuksille on tehty kirjanpidolliset varaukset tapauksissa, joissa yhtiön vastuu maa-alueiden pilaantumisesta ja mahdollisista jälki- hoitovelvoitteista on voitu määrittää. Varauksia on yhteensä 0,7 miljoonaa euroa (1,7).

Olennaisuusanalyysissa tunnistetut pilaantumista koskevat riskit ja mahdollisuudet on esitetty taulukossa sivulla 54. Merkittävien häiriö- päästöjen todennäköisyys on pieni käytössä olevien hallintakeinojen ansiosta, eikä uusia olennaisia taloudellisia vaikutuksia, kuten korvaus- tai puhdistuskustannuksia ole tiedossa tai kohtuudella odotettavissa.

Vuonna 2025 ei syntynyt merkittäviä ilman, veden ja maaperän pilaan- tumiseen liittyviä ympäristövaikutuksia, korvausvaatimuksia, korvauksia tai merkittävää mediajulkisuutta. Ympäristölupiin liittyvät poikkeamat löytyvät taulukosta kohdassa Mittarit .

55

Mittarit

Ympäristölupapoikkeamat Metsä Boardin tehtailla

Tehdas

Tapahtuma-aika

Tapahtuma

Korjaavat toimenpiteet

Äänekoski

1/2025

Jätevedenpuhdistamon kiintoainereduktio alitti kuukausittaisen luparajan

Tarkempi prosessin säätö

Äänekoski

2/2025

Jätevedenpuhdistamon kiintoainereduktio alitti kuukausittaisen luparajan

Tarkempi prosessin säätö

Äänekoski

5/2025

Jätevedenpuhdistamon kiintoainereduktio alitti kuukausittaisen luparajan

Tarkempi prosessin säätö

Kyro

7/2025

Kolme kappaletta voimalaitoksen ilmapäästöjen HCl ja CO vuorokautisen luparajan ylityksiä

Tuotannon vakauttaminen

Kaskinen

8/2025

Jätevedenpuhdistamon fosforin ja typen kuukausittaisen luparajan ylitys

Parempi kemikaalien hallinta

Kyro

10/2025

Voimalaitoksen ilmapäästöjen NO x kuukausittaisen luparajan ylitys

Tarkempi prosessin säätö

Kyro

10/2025

Seitsemän kappaletta voimalaitoksen ilmapäästöjen NO x ja CO vuorokautisen luparajan ylityksiä

Kattilan alasajon petin kunnostamista varten

Kyro

10/2025

Kaksi kappaletta voimalaitoksen ilmapäästöjen CO vuorokautisen luparajan ylityksiä

Tarkempi prosessin säätö

Ympäristöluparajaylityksiä oli yhteensä 17 kpl. Ei merkittävää ympäristövaikutusta aiheuttaneita poikkeamia.

Päästöt ilmaan

tn

2025

2024

Rikki (SO 2 )

155

184

Typen oksidit (NO X )

1 068

1 363

Partikkelit (PM2,5)

31

33

kg

2025

2024

Ammoniakki (NH 3 )

52 368

59 360

Taulukkoon on sisällytetty vain niiden tuotantolaitosten päästöt, joiden osalta asetuksen (EY) N:o 166/2006 liitteessä II määritetty tuotantolaitoskohtainen kynnysarvo ylittyy.

Päästöt veteen

tn

2025

2024

Orgaaniseen aineeseen

sitoutunut kloori (AOX)

40

45

Kemiallinen hapenkulutus (COD)

9 976

9 743

Biologinen hapenkulutus (BOD)

762

635

Fosfori (P)

19

22

Typpi (N)

134

156

Kiintoaine

1 366

1 662

kg

2025

2024

Arseeni (As)

24

29

Kromi (Cr)

0

148

Kupari (Cu)

0

60

Nikkeli (Ni)

0

204

Lyijy (Pb)

0

31

Sinkki (Zn)

140

2 566

Taulukkoon on sisällytetty vain niiden tuotantolaitosten päästöt, joiden osalta asetuksen (EY) N:o 166/2006 liitteessä II määritetty tuotantolaitoskohtainen kynnysarvo ylittyy.

Mittareiden laatimisperiaatteet

Päästöt veteen ja ilmaan sisältävät Metsä Boardin tuotanto- laitosten olennaiset päästöt. Lakkautetut linjat sisällytetään mukaan laskentaan niin kauan, kun ne tekevät tuotantoa. Päästöt raportoidaan myös viranomaisille.

Vesipäästöjen määritys perustuu laboratoriomittauksiin. Päästöt veteen lasketaan vesivirtausten ja pitoisuuksien yhdistelmästä. Jätevedenpuhdistamoissa käsiteltyjä ulkopuolisten tahojen jätevesipäästöjä ei oteta raportoinnissa huomioon. Ilmapäästöjen määritys perustuu jatkuvatoimisiin ja/tai kertaluontoisiin mittauksiin. Lopullinen päästö lasketaan ilmavirtauksien ja pitoisuuksien yhdistelmästä.

Päästöt jaetaan sisäisiin ja ulkoisiin tulovirtoihin tekemällä oletus aiempiin mittaustuloksiin perustuen kemiallisen hapenkulutuksen (COD) kuorman vähentymisestä jokaiselle sisäänvirtaukselle, ja ne korjataan vastaamaan koko laitoksen toteutunutta COD:n vähenemistä. Muut päästöt jaetaan virtauksen mukaan. Tehdasintegraateissa COD:n määrä jaetaan laadun perusteella jätevedenpuhdistamoa käyttävien tahojen välillä. Ulkopuolisten (yleensä kunnallisten) jätevedenpuhdistamoiden kautta veteen johdettavat päästöt otetaan huomioon olettaen, että kemiallinen hapenkulutus (COD) vähenee 85 prosenttia.

Virtausmittauksiin perustuvien mittausten rajoitukset on avattu osiossa E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat.

Biologinen hapenkulutus (BOD) sekä fosfori- ja kiintoainepäästöt lasketaan virtauksen mukaan seuraavilla jäännöspitoisuuksilla: BOD 10 mg/l, kokonaisfosfori 0,5 mg/l ja kiintoaines 10 mg/l. Kokonaistyppipäästöjen katsotaan olevan nolla, koska yhdyskun- tajätevesissä on ylimääräistä typpeä ja BOD:n väheneminen sitoo typpeä biomassaan, mikä vähentää laitoksen kokonaistyppi- päästöjä. BOD-määrityksessä käytetään seitsemän vuorokauden pituista mittausjaksoa (BOD7).

Raskasmetallien raportointi toteutetaan vuosittain hyödyntäen viimeisintä saatavilla olevaa analyysitietoa sekä virtaamia. Analy- sointitiheys vaihtelee tuotantolaitoskohtaisesti, eikä mittaustulos siten kaikilta laitoksilta ole peräisin raportointivuodelta.

Ulkopuolinen taho ei ole validoinut mittareita.

56

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat

Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Olennaiset osaosa-aiheet

Vaikutukset

Arvo- ketjun vaihe

Aika-

hori-

sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo- ketjun vaihe

Aika-

hori-

sontti

Vesi

Vedenotto

Metsä Boardin tuotantolaitoksien sijainti vähäriskisillä tai vähäisen-keskisuuren riskin vesialueilla, joilla on runsaat pintavesivarannot. Toiminnot on suunniteltu siten, etteivät ne rajoita muiden osapuolten vedenkäyttöoikeuksia tai hyödyntämismahdollisuuksia.

Mahdollisuus : Tuotantolaitosten sijainti vähäriski- sillä vesialueilla, mikä tukee konsernin kilpailukykyä muuttuvassa ilmastossa. Prosessiveden käytön vähentämisen tuomat kustannushyödyt, parantu- nut energiatehokkuus ja vesiriskien minimoiminen. Vähentynyt puhtaan veden käyttötarve ja prosessi- veden kierrättäminen tuotannossa, mikä vähentää luonnonvesien vesikuormaa ja vahvistaen Metsä Boardin mainetta vastuullisena toimijana.

Vedenkulutus

Sellun ja kartonkituotteiden tuotantoproses- sin vaatii paljon vettä, mutta vedenkulutus on suhteessa käytettyyn määrään pientä. Noin 95 prosenttia vedestä palautuu vesistöihin käytön jälkeen ja noin 5 prosenttia haihtuu ilmaan tai sitoutuu tuotteisiin.

Riski : Vedenkäytön vähentämisen epäonnistuminen tavoitteen mukaisesti, mikä estää kustannushyötyjen saavuttamisen ja vesiriskien minimoinnin ja heiken- tää Metsä Boardin mainetta vastuullisena toimijana.

Jätevesi-

päästöt

Tuotannosta aiheutuvat jätevesipäästöt ja vesis- töihin palautuvan jäähdytysveden mahdollinen paikallinen lämpökuorma (vesipäästöistä kerrottu osiossa E2 – Pilaantuminen ).

Myönteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Kielteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Neutraali vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Arvoketjun alkupää

Oma toiminta

Arvoketjun loppupää

Lyhyt (alle yksi vuosi)

Keskipitkä (1–5 vuotta)

Pitkä (yli 5 vuotta)

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoite

2030-tavoite

2025

2024

2023

2018

Prosessivedenkäytön vähentäminen/tuotettu tonni vuoden 2018 tasosta, %

-35

-6,4

-11

+3,5

21 m³/tn

Vuonna 2024 Metsä Boardin omistukseen siirtyneen valkaisemattoman sellun tuotantolinjaa Kemissä ei ole vielä sisällytetty vesi- ja energiatehokkuustavoitteita koskeviin laskelmiin.

Metsä Boardin strategiset 2030-kestävyystavoitteet sekä niiden asettamista ja seurantaa on avattu osioissa Kestävyyden hallinto ja strategia sekä Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet . Yhtiön vesivaroja koskeva tavoite perustuu siihen, mikä on arvioiden mukaan saavutettavissa parhaan saatavilla olevan tekniikan (BAT) avulla. Lisätietoa parhaan käytettävissä olevan tekniikan käyttämisestä osiossa E2 – Pilaantuminen . Yhtiötason tavoitteen lisäksi kaikilla tuotantolaitoksilla on vedenkäyttötavoitteet, joita seurataan säännöllisesti.

Tavoitteessa edistyminen

Prosessiveden käytön vähentäminen / tuotettu tonni vuoden 2018 tasosta − Markkinatilanteesta ja investoinneista johtuneet seisokit tehtailla vuonna 2025 heikensivät prosessiveden käytön tehokkuutta tehdyistä kehitystoimenpiteistä huolimatta.

Toimintaperiaatteet

Metsä Boardin vesivarojen hallintaa ja ympäristötavoitteita ohjaa Metsä Groupin ympäristöpolitiikka. Keskeinen osa politiikkaa on resurssite- hokkuus, ja Metsä Board on sitoutunut vähentämään vedenkäyttöään kestävyystavoitteiden mukaisesti. Politiikasta on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Tuotantolaitosten ympäristöluvissa huomioidaan käytettävissä olevat vesivarat ja niiden riittävyys. Ympäristöjohtamista ja -suorituskyvyn ylläpitämistä ohjaavat tuotantolaitosten sertifioitujen laatu-, ympäristö- ja

energiajärjestelmät sekä ympäristöjohtamisen periaatteet. Tuotantolai- toksilla toteutetaan suunnitellusti riskiarviointeja sekä sisäisiä ja ulkoisia auditointeja ISO 14001 ja ISO 50001 -standardien mukaisesti.

Metsä Boardilla ei ole erillisiä merien ja valtamerten kestävyyteen liitty- viä toimintaperiaatteita tai käytäntöjä, sillä Metsä Board ei käytä merivettä tuotantoprosesseissaan.

Edelläkävijä vastuullisuudessa -strategisen ohjelman painopistealueena ympäristön osalta on suunniteltujen toimenpiteiden toteuttaminen strategisten kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi esimerkiksi vesi- ja energiatehokkuudessa.

Vesipäästöihin liittyvistä toimintaperiaatteista on kerrottu osiossa E2 – Pilaantuminen .

Toimenpiteet

Jatkuvat toimenpiteet

Metsä Boardin vedenkulutus on pientä suhteessa käytetyn veden määrään. Kaikesta käytetystä vedestä noin 95 (95) prosenttia palautetaan käytön jälkeen takaisin vesistöihin, ja loppu noin 5 (5) prosenttia haihtuu prosesseissa ilmaan tai sitoutuu tuotteisiin. Tuotannossa käytetään parasta käytettävissä olevaa tekniikka, ja ympäristösuorituskykyä seurataan jatkuvasti. Vedenkäytön tehostaminen tukee kiertotaloutta, energiatehokkuutta ja minimoi päästöjä. Metsä Boardin toimenpiteet prosessivedenkäytön vähentämiseksi 2030-kestävyystavoitteen

57

mukaisesti sisältävät investointeja prosesseissa ja jätevesien käsittelyssä sekä prosessien kehittämistä vähemmän vettä käyttäviksi. Toimenpiteillä parannetaan veden kierrätystä ja vähennetään vedenottoa vesistöistä.

Jätevesipäästöihin liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ja hallintakeinot on käsitelty osiossa E2 – Pilaantuminen .

Raportointivuoden toimenpiteet

Vedenkäytön tehokkuutta edistivät veden kierrättämistä tehostaneet toi- menpiteet esimerkiksi Kemissä ja Simpeleellä. Toimenpiteistä on kerrottu lisää osiossa E2 – Pilaantuminen Toimenpiteet . Muut vedenkäytön tehos- tamiseksi tehdyt toimenpiteet toteutettiin toimintatapojen muutoksena tai kouluttamalla henkilöstöä. Vuonna 2025 keskeisimpien vedenkäytön tehostamiseen liittyviin toimenpiteisiin ei ollut kohdistettu merkittäviä pääoma- tai toimintamenoja. Metsä Boardilla on tehdaskohtaiset suunnitelmat vedenkäyttöä tehostavista investoinneista 2030-tavoitteen saavuttamiseksi. Investointipäätökset tehdään tulevien vuosien aikana.

Taloudelliset vaikutukset

Koska Metsä Boardin tuotantolaitokset sijaitsevat vähäriskisillä vesialueilla, ei olennaisuusanalyysissa tai sen osana toteutetussa ilmastonmuutoksen fyysisten riskien analyysissa tunnistettu odotettuja taloudellisia vaikutuk- sia veteen liittyen. Tuotantolaitosten sijainti runsaiden pintavesivarantojen läheisyydessä on yhtiölle mahdollisuus esimerkiksi ilmastonmuutoksen aiheuttamien fyysisten riskien hallinnassa. Vedenkäytön tehokkuuden lisääminen vaikuttaa myös energiatehokkuuteen ja täten mahdollistaa kustannussäästöjä.

Mittarit

Vedenotto ja -kulutus sekä jätevesipäästöt

1 000 m³

2025

2024

VEDENOTTO

Pintavesi

84 938

105 796

Pohjavesi

27

33

Kokonaisvedenotto

84 965

105 829

VEDENKULUTUS

Vedenkulutus

4 333

5 189

VESI-INTENSITEETTI (vedenkulutus m³/EUR liikevaihto)

Vesi-intensiteetti

0,003

0,003

JÄTEVESI

Jätevesipäästöt

44 460

48 540

Vesi-intensiteettilaskennassa käytetty liikevaihto löytyy konsernitilinpäätöksestä osiosta Konsernin laaja tuloslaskelma.

Mittareiden laatimisperiaatteet

Vedenotto ja -kulutus

Vedenotto sisältää tuotteiden valmistusprosessiin ja jäähdytyk- siin tarvittavan veden oton Metsä Boardin tuotantolaitoksilla.

Vedenkulutus on arvio tuotannossa ja jätevedenpuhdistuksessa haihtuneesta sekä tuotteisiin ja jätevedenpuhdistuksen lietteisiin sitoutuneesta veden määrästä. Laskenta perustuu arvioon, jossa on huomioitu edellä mainittujen lisäksi suora vedenotto, raaka-aineiden sisältämä vesi ja vesistöihin palautettu vesi.

Prosessivedellä käsitetään tuotteen valmistusprosessista jäteve- den puhdistukseen ohjattua vettä. Prosessivedenkäyttö tuotettua tonnia kohti perustuu jatkuvatoimisiin mittauksiin ja lasketaan prosessiveden käytöstä kuutioina valmistettua tuotetonnia kohti.

Kaikki puhdistukseen toimitettu prosessivesi kiertää vähintään kerran. Aiheen kannalta oleellisinta on prosessiveden ottomäärä sekä se, kuinka paljon vettä johdetaan puhdistamolle (m³/ tuotetonni). Varastoidun veden määrä ei ole raportoitu epäolen- naisuuden vuoksi, sillä vettä ei lähtökohtaisesti varastoida.

Jätevesi

Jätevesi on puhdistusprosessin jälkeen takaisin vesistöön ohjattavaa puhdistettua vettä. Puhdistetun jäteveden määrä sisältää prosessiveden lisäksi jätevesien käsittelyssä syntyneet muut vesimäärät.

Metsä Boardin tuotantolaitoksilla jätevesipäästön virtaus määri- tetään jatkuvatoimisilla virtausmittareilla. Jätevesikuormituksen mittaamisesta on kerrottu tarkemmin sivulla 33.

Virtausmittauksiin perustuvissa mittauksissa on olemassa mah- dollisuus virhemarginaaliin. Virtausmittarit kuitenkin kalibroidaan säännöllisesti ja mittausten tuloksia valvotaan myös valvovan viranomaisen toimesta.

Lakkautetut linjat sisällytetään mukaan laskentaan niin kauan, kun ne tekevät tuotantoa.

Ulkopuolinen taho ei ole validoinut mittareita.

58

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit

Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Vaikutukset

Arvo- ketjun vaihe

Aika-

hori-

sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo- ketjun vaihe

Aika-

hori-

sontti

Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen suorat vaikutustekijät

Ilmastonmuutos : Metsä Boardin tuotannosta aiheutu- vat ilmastoa lämmittävät kasvihuonekaasut

Riskit, mahdollisuudet ja toimenpiteet ilmastonmuutokseen liittyen on käsitelty osiossa E1 – Ilmastonmuutos

Yhtiön biogeeniset hiilidioksidipäästöt, jotka luokitel- laan ilmastoneutraaleiksi

Pilaantuminen : Tuotantolaitosten päästöt veteen, ilmaan ja maaperään, jotka voivat vaikuttaa negatiivi- sesti lajeihin ja ekosysteemeihin alueella

Riskit, mahdollisuudet ja toimenpiteet pilaantumiseen liittyen on käsitelty osiossa E2 – Pilaantuminen

Puunhankinnasta aiheutuva ravinne-, kiintoaine-, humus- ja metallikuormitus pienvesissä ja vesis- töissä, mistä seuraa vesistöjen rehevöityminen tai tummuminen

Riski: Metsä Boardin maineen heikentyminen vastuullisena toimijana, erityisesti paikallisyhteisöjen keskuudessa

Maankäytön muutokset : Uusi rakennettu tuotanto- laitos vie tilaa kyseisellä paikalla mahdollisesti olleelta alkuperäisluonnolta

Riski: Metsä Boardin maineen heikentyminen vastuullisena toimijana, erityisesti paikallisyhteisöjen keskuudessa

Suora hyödyntäminen : Metsä Board hyödyntää puu- ta raaka-aineenaan, mutta ei itse omista puunhankin- nan kannalta merkittäviä metsiä. Valtaosa puuraaka-ai- neesta hankitaan metsistä, joiden käytöstä päättää metsänomistaja

Riskit käsitelty kohdassa Vaikutukset lajien tilaan sekä ekosysteemien lajiin ja tilaan

Vaikutukset lajien tilaan sekä ekosysteemien laajuuteen ja tilaan

Metsien käyttö talousmetsinä vähentää kuolleen puuaineksen määrää ja muuttaa metsärakennetta aiheuttaen lajiston ja ekosysteemien tilan muuttumista

Riskit :

Sääntely, joka korostaa metsäluonnon suojelua monimuotoisuuden edistämiseksi, rajoittaa hakkuumääriä tai lisää puunhankinnan kustannuksia

Monimutkainen sääntely-ympäristö, joka asettaa metsäteollisuudel- le ristiriitaisia vaatimuksia

Ekologinen kompensointi, joka voi mahdollisesti lisätä talousmet- sien suojelua, kun uusiutumattomia materiaaleja hyödyntävät alat pyrkivät kompensoimaan negatiivisia vaikutuksiaan samalla, kun uusiutumattomien materiaalien käyttö jatkuu

Kuluttajien käsitys metsistä suojelukohteina, mikä voi vähentää puupohjaisten tuotteiden kulutusta

Jos luonnon tila jatkaa heikkenemistä, metsäteollisuuden legitimi- teetti ja hyväksyttävyys ja Metsä Groupin ja Metsä Boardin maine vastuullisena toimijana heikkeneminen

Metsä Groupin tavoitteena luonnon tilan vahvistami- nen mitatusti ja todennetusti vuoteen 2030 mennessä, mikä toteutuessaan vaikuttaa positiivisesti luonnon tilaan

Mahdollisuudet :

Luonnon tilan vahvistaminen ja luontohyötyjen eli ekosysteemi- palveluiden kokonaisvaltainen hallinta, mikä parantaa metsien sopeutumista ilmastonmuutokseen

Metsä Boardin maineen parantuminen vastuullisena toimijana uudistavan metsätalouden periaatteiden mukainen toiminta ja luonnon tilan vahvistamisen onnistuminen myötä

Turvemaametsien kunnostusojittaminen, aiheuttaen muutoksia elinympäristöissä ja mahdollisesti heiken- täen biologista monimuotoisuutta

Riski : Sääntely, joka korostaa turvemaiden erityistä roolia suurena hiilivarastona, kasvihuonekaasujen päästölähteinä sekä mahdollisina ennallistamis- ja suojelukohteina, rajoittaa hakkuumääriä

Jos arvokkaita luontokohteita tai uhanalaisia lajeja ei tunnisteta tai huomioida puunhankinnassa ja metsänhoidossa, vähenevät metsät, joilla on erityinen ekologinen arvo, sekä uhanalaiset lajit

Riski : Arvokkaiden luontokohteiden huomioimatta jättäminen puun- hakkuukäytännöissä, mikä voi heikentää Metsä Boardin mainetta vastuullisena ja uudistavan metsätalouden kehittämiseen sitoutunee- na toimijana

Riski : Ensikuidun käyttö lyhytikäisissä tuotteissa yhdistetään luonnon monimuotoisuuden vähenemiseen, mikä voi vaikuttaa kielteisesti Metsä Boardin ja Metsä Groupin maineeseen, markkina-asemaan, tuotteiden hintaan ja työnantajamielikuvaan sekä mahdollisesti met- sänomistajien halukkuuteen myydä puuta Metsä Groupille

Luonnon monimuotoisuuden ja vesistöjen tila parane- vat talousmetsien ulkopuolella

Mahdollisuus : Metsä Boardin ja Metsä Groupin maineen vahvistumi- nen vastuullisena toimijana

Kuluttajille tarjottavat tuotteet, jotka perustuvat luon- taisiin puulajeihin

Mahdollisuus : Uudistava metsätalous, joka tuo kilpailuetua verrattu- na kilpailijoihin, jotka käyttävät tuotteissaan vierasperäisiä puulajeja

Tuotantolaitosalueiden biodiversiteettisuunnitelmat, jotka lisäävät luonnon monimuotoisuutta paikalliset erityispiirteet huomioon ottaen sekä yhdistävät paikal- lista teollisuushistoriaa ja luontoratkaisuja

Mahdollisuudet :

Metsä Boardin ja Metsä Groupin maineen vahvistuminen vastuulli- sena toimijana

Tuotantolaitosten ympäristövaikutusten kokonaisvaltaisempi seuranta, kun rakennetun ympäristön biodiversiteettivaikutukset otetaan osaksi seurantaa

Yhteistyön kehittyminen merkittävien sidosryhmien kanssa tuotantolaitospaikkakunnilla

59

Vaikutukset

Arvo- ketjun vaihe

Aika-

hori-

sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo- ketjun vaihe

Aika-

hori-

sontti

Vaikutukset ekosysteemipalveluihin ja riippuvuus niistä

Suomalaisen metsän tuottamat materiaaliset ja ei-materiaaliset palvelut, joilla on paikallista, alueellista, kansallista tai kansainvälistä vaikutusta. Talousmetsien käyttö, joka vähentää kuolleen puuaineksen ja vanho- jen puiden määrää ja yksipuolistaa metsärakennetta vaikuttaen lajiston ja ekosysteemien tilaan

Riski : Metsäluonnon tilan heikentyminen, mikä tekee metsistä alttiim- pia ilmastonmuutoksen aiheuttamille sääilmiöille

Riski : Ekologisten kompensaatiomallien kehitys, mikä johtaa kaupal- listen metsien suojelun lisääntymiseen

Metsä Groupin tavoitteena luonnon tilan vahvistami- nen mitatusti ja todennetusti 2030 mennessä

Mahdollisuus : Luonnon tilan vahvistaminen ja luonnosta saatavien hyötyjen eli ekosysteemipalveluiden kokonaisvaltainen hallinta, mikä parantaa metsien sopeutumista ilmastonmuutokseen ja mahdollistaa pölyttäjäpalvelut, keruutuotteet, puhtaan veden, virkistyskäytön ja hiilinielut. Uudistavan metsätalouden käytäntöjen valtavirtaistuminen, joka tuo sen hyödyt täysimääräisesti esiin toimialalla ja yhteiskunnal- lisessa keskustelussa

Myönteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Kielteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Neutraali vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Arvoketjun alkupää

Oma toiminta

Arvoketjun loppupää

Lyhyt (alle yksi vuosi)

Keskipitkä (1–5 vuotta)

Pitkä (yli 5 vuotta)

Metsä Groupin puunhankinnan 2030-kestävyystavoitteet

2030-tavoite

2025

2024

2023

MG: Säästöpuita uudistushakkuukohteissa, %

100

96

97

96

MG: Tekopökkelöitä hakkuukohteissa, %

100

100

98

92

MG: Kuusi ainoana puulajina taimikonharvennuksen jälkeen, %

0

25

26

25

MG: Luonnon monimuotoisuutta edistävät toimenpiteet, lkm.

10 000

10 616

6 586

816

MG: Tavoite on asetettu Metsä Group -tasolla.

Luonnon monimuotoisuutta edistävien toimenpiteiden toteuma on kumuloituva vuodesta 2023 lähtien.

Metsä Boardin puunhankinnasta vastaavalla Metsä Groupilla on strategiset 2030-kestävyystavoitteet metsäluonnon monimuotoisuuden ja metsien kestävän käytön edistämiseksi, jotka liittyvät välillisesti myös Metsä Boar- din osalta luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien edistämiseen.

2030-kestävyystavoitteet vastaavat olennaisuusanalyysissä tunnis- tettuihin luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyviin vaiku- tuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin ja niiden avulla pyritään pääasiassa välttämään ja minimoimaan haittoja. Tavoitteet koskevat ainoastaan Suomea, kun taas metsien sertifiointiprosentin laskennassa huomioon otetaan myös kansainvälinen puunhankinta. Tavoitteet kohdistuvat erityisesti arvoketjun alkupäässä tunnistettuihin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin. Tavoitteet eivät perustu tieteelliseen viitekehykseen, mutta ne ovat linjassa YK:n, Euroopan unionin ja Suomen tavoitteiden kanssa luontokadon pysäyttämiseksi. Tavoitteet eivät sisällä ulkoista eko- logista kompensaatiota, eikä tavoitteiden asetannassa ole tähän mennessä käytetty ekologisia kynnysarvoja sopivien kynnysarvojen puuttuessa.

Uudistava metsätalous on tiedeperustainen tavoitteellinen toimenpi- deohjelma, jonka tavoitteena on vahvistaa luonnon tilaa. Puunhankintaa koskevat 2030-kestävyystavoitteet ovat yksi osa uudistavan metsätalo- uden tavoitetta, jolla vahvistetaan luonnon tilaa. Käytännön toimintaa ja sen kehittämistä ohjaavat tavoitteet, toimenpiteet ja todennetut tulokset. Puunhankinnan 2030-kestävyystavoitteita ovat määrittäneet metsätalou- den toimenpiteisiin sidotut luonnonhoidolliset toimet. Näitä toimenpiteitä seuraamalla voidaan todeta toiminnallisten tavoitteiden toteutuminen ja kehitys.

Toimenpideohjelmat tavoitteiden saavuttamiseksi ovat tieteellisesti perusteltuja. Metsien hoidolla ja puuston monimuotoisuutta tukemalla sekä puustonharvennuksilla lisätään metsien elinvoimaisuutta ja

resilienssiä esimerkiksi ilmastonmuutoksesta aiheutuvien sääilmiöiden tai hyönteistuhojen varalta. Lisäksi Metsä Group kunnostaa ja ennallistaa luontoalueita, joille mahdollisia vahinkoja on tapahtunut. Esimerkiksi paah- teisten rinteiden ja lehtojen hoidolla tuetaan luonnon monimuotoisuuden ennallistamista. Tavoitteena on myös lajimäärän lisääntyminen tuotantoon varatuilla alueilla muun muassa puulajiston ja lahopuuston monimuotoista- misen kautta.

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi

Riskienhallinta osana puunhankinnan ja metsäpalveluiden operatiivista toimintaa

Metsä Boardin vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet metsien biologiseen monimuotoisuuteen sekä metsäekosysteemien tilaan tapahtuvat Metsä Groupin puunhankinnan ja metsäpalveluiden kautta. Metsä Groupin puunhankinta ei perustu yhtiön omiin metsiin. Suomessa valtaosa puusta hankitaan Metsäliitto Osuuskunnan omistajajäseniltä, jotka omistavat yhteensä noin puolet Suomen yksityismetsistä ja 32 (32) prosenttia Suomen kaikista metsistä. Ruotsissa puu hankitaan pääosin Norra Skogin omistajajäseniltä, jotka omistavat noin 10 (10) prosenttia Ruotsin kasvul- lisista metsämaista. Metsä Groupin puunhankinnan sertifioitu ISO 14001 -ympäristöjohtamisjärjestelmä ohjaa toimintaa kohti ympäristöpäämääriä ja tukee riskienhallintaa osana operatiivista päivittäistä toimintaa.

Luontoriskien arviointi on osa puukauppaprosessia. Metsänkäyttöil- moituksella hakkuusuunnitelmat saatetaan viranomaisten tietoon, ja he ilmoittavat, mikäli hakkuun toteutuksessa on otettava huomioon lainsää- dännön vaatimuksia. Lainsäädännön lisäksi hakkuiden suunnitelmissa ja

60

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

toteutuksessa noudatetaan metsäsertifiointijärjestelmien vaatimuksia. Metsä Groupilla on kattava ja jatkuvasti ylläpidettävä paikkatietoaineisto luontotietoa, jota hyödynnetään puukauppakohteiden tarjouksissa ja kaupoissa sekä hakkuiden suunnittelussa ja toteutuksessa. Paikkatietojär- jestelmä mahdollistaa riskikohteiden tunnistamisen ja paikkatietoanalyysit. Lisäksi paikkatietojärjestelmän avulla ympäristötiedot, kuten uhanalaisten lajien rekisterit sekä tiedot kiinteistöistä, pohjavesialueista ja vesistöistä, päivittyvät reaaliajassa osaksi työnohjausta.

Sääntelyn vaikutukset metsien käyttöön on yksi tunnistetuista riskeistä Metsä Groupin puunhankinnassa. Sääntelyriskejä tunnistetaan ja arvioidaan Metsä Groupin vakioidun riskienhallintaprosessin mukaisesti ja ne arvioidaan säännöllisesti. Riskien tunnistaminen, arviointi ja hallinta tapahtuvat yhteistyössä Metsä Groupin puunhankinnan ja sidosryhmäsuh- teet-yksikön välillä.

Riskienhallinta osana investointeja ja tuotantolaitosten operatiivista toimintaa

Metsä Boardin tuotantolaitoksilla voi olla kielteisiä vaikutuksia tuotantolai- tosalueen monimuotoisuuteen ja ekosysteemien tilaan tuotantolaitosten aiheuttamien päästöjen ja maankäytön vuoksi. Tuotantolaitosten ympäristövaikutukset tunnistetaan ja arvioidaan ympäristölupaproses- sissa. Ympäristövaikutusten arvioinnin tarpeesta päättää viime kädessä

paikallinen yhteysviranomainen. Arvioinnissa otetaan huomioon vaikutuk- set suojelualueisiin ja Natura-alueisiin. Tarvittaessa toteutetaan määritellyn menettelyn mukainen Natura-arviointi ja suurissa hankkeissa erillinen ympäristölupaprosessia edeltävä ympäristövaikutusten arviointi (YVA). Mahdollisen ympäristövaikutusten arvioinnin jälkeen tuotantolaitokset toimivat ympäristölupansa ja yhtiön toimintajärjestelmän mukaisesti. Keinot pilaantumiseen liittyvien vaikutusten tunnistamiseen ja hallintaan on esitetty osiossa E2 – Pilaantuminen .

Sidosryhmien osallistaminen

Sidosryhmien osallistamisen toimintamallin tulokset huomioidaan kestä- vyyden olennaisuusanalyysissä ja biodiversiteettiriskien tunnistamisessa. Sidosryhmien osallistamisesta puunhankinnassa on kerrottu osiossa Toimintaperiaatteet . Paikallisyhteisöjen osallistamisesta tuotantolaitosten toimintaan ympäristön näkökulmasta on kerrottu osiossa E2 – Pilaantu- minen . Yleisesti sidosryhmien osallistamisen toimintamallista sekä sidos- ryhmien osallistamisen johtamisen prosesseista on kerrottu lisää osiossa S3 – Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt . Sidosryhmien osallistaminen resilienssianalyysiin on toteutettu laajasti ja aktiivisesti. Sidosryhmät ovat osallistuneet esimerkiksi uudistavaa metsätaloutta ja uudistavaa maankäyttöä koskeviin aloitteisiin.

Biologisen monimuotoisuuden kannalta arvokkaat alueet Metsä Boardin tuotantolaitosten läheisyydessä

Tuotanto- laitos

Omistusalueen kokonaispinta- ala

Biologisen monimuotoisuuden kannalta arvokkaan alueen nimi

Biologisen monimuotoisuuden kannalta arvokkaan alueen suojelutyyppi

Etäisyys Metsä Boardin tuotanto- laitoksesta

Metsä Boardin vaikutus alueeseen

Kemi

11 ha*

Perämeren kansallispuisto,

Kallinkangas, Kaltiojängän lehto, Kirvesaapa

Natura 2000 -alueet (kansallispuisto myös valtion luonnonsuojelualue)

6–10 km

Lieviä välillisiä yhteisvaikutuksia veden rehevöi- tymisestä Perämeren kansallispuistoon. Alueen pintavesien ekologinen tila on tyydyttävä. Ei suoria vaikutuksia suoja-alueisiin eikä siten suojelun perus- teena oleviin luontotyyppeihin tai lajeihin. Arvioitu yhteisvaikutuksena Metsä Fibren biotuotetehtaan kanssa

Kaskinen

180 ha

Närpiön saaristo, Kristiinan-

kaupungin saaristo,

Bredmossmyran-luonnosuojelualue

Natura 2000 -alueet (lisäksi Närpiön saariston alueella useita luonnonsuojeluohjelmien piirissä olevia alueita)

2–10 km

Lieviä välillisiä yhteisvaikutuksia veden rehevöity- misestä 2–5 km etäisyydellä sijaitseviin Närpiön ja Kristiinankaupungin saaristoalueisiin. Alueen pintavesien ekologinen tila on tyydyttävä. Ei vaiku- tuksia Natura-alueiden suojelun perusteena oleviin luontotyyppeihin tai lajeihin

* Kemin tuotantolaitosalueen Metsä Groupin omistusalueen kokonaispinta-ala on 1 787 ha, josta 1 776 ha on Metsä Fibren omistuksessa.

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien huomioiminen strategiassa ja liiketoimintamallissa

Metsä Boardin puunhankinnasta vastaa Metsä Groupin puunhankinta- ja metsäpalvelut. Metsä Boardin strategian ja liiketoimintamallin resilienssiä on arvioitu tunnistamalla olennaiset biodiversiteettiin ja ekosysteemeihin liittyvät riskit sekä arvioimalla, kuinka hyvin Metsä Groupin uudistavan metsätalouden ja maankäytön periaatteiden mukaiset pitkän aikavälin toimenpiteet hallitsevat kyseisiä riskejä. Olennaiset riskit on esitetty taulukossa sivuilla 59– 60. Resilienssianalyysissä keskeinen epävarmuus- tekijä on EU-lainsäädännön heikko ennustettavuus sekä monimutkaisten luonnon ekosysteemien ilmastonmuutokseen sopeutuminen, joista on kerrottu tarkemmin osiossa E1 – Ilmastonmuutos. Olennaisuusanalyysin toteutus ja siinä käytetyt ajanjaksot on kuvattu sivuilla 31–3 4.

Resilienssiä on arvioitu omassa toiminnassa ja arvoketjussa. Keskeisim- mät biodiversiteettiin ja ekosysteemeihin liittyvät riskit koskevat puunhan- kintaketjua. Resilienssianalyysin perustana toimivien liiketoimintariskien arvioinnissa on käytetty ilmastoriskianalyysissäkin käytettyjä ilmastos- kenaarioita sekä puuta jalostavan teollisuuden monimuotoisuustiekartan skenaarioita.

Ilmastonmuutosskenaario Suomessa tarkoittaa merkittävästi nopeampaa ilmaston lämpenemistä kuin maapallolla keskimäärin. Koska Suomessa on myös globaalisti tarkastellen erittäin pitkä puuston kierto- aika, on ilmastonmuutokseen sopeutuminen keskeinen metsiä koskeva resilienssikysymys. Yleiseen tutkimustietoon perustuen voidaan todeta, että monimuotoiset ekosysteemit pystyvät sopeutumaan muuttuviin olo- suhteisiin paremmin kuin vähälajiset monikulttuurit. Siten luontoperustei- set ratkaisut on tunnistettu tärkeiksi juuri Suomessa ilmastonmuutokseen sopeuduttaessa.

61

Kokonaisvaltaisella ekosysteemipalveluiden tunnistamisella ja hallinnalla pyritään varautumaan sekä siirtymä- ja järjestelmäriskeihin että fyysisiin riskeihin. Keskeiset riskit kohdistuvat esimerkiksi metsienkäyttöä säätele- vään regulaatioon ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin fyysisiin riskeihin. Biodiversiteetin lisäämisellä on tärkeä rooli metsien sopeutumisessa ilmastonmuutokseen.

Uudistavan metsätalouden tavoitteena on kehittää metsätaloutta siten, että eri ekosysteemipalvelut ovat tunnistettavissa ja mitattavissa ja että puuta tuotetaan osana eri palveluiden yhteistuotantomallia. Metsä Groupin liiketoiminnan resilienssiä vahvistavia keskeisiä tunnistettuja tekijöitä ovat:

Luontaisiin puulajeihin perustuva tuotantomalli, joka ei edellytä maankäytön muutosta, on tärkeä osa liiketoiminnan resilienssiä ekosys- teemien, biodiversiteetin ja ilmastonmuutoksen osalta.

Metsäliitto Osuuskunnan omistajajäsenten metsäomaisuuden arvon lisääminen ja metsien siirtyminen seuraavalle sukupolvelle vahvempana ovat keskeinen osa Metsä Groupin strategiaa ja omistajastrategiaa. Monimuotoisen ja monilajisen metsän arvopotentiaali on suurempi kuin luonnoltaan köyhemmän metsän.

Kokonaisvaltainen ekosysteemipalveluiden turvaaminen tunnistaa hiilitaseen lisäksi myös ne ekosysteemipalvelut, joilla on merkitystä omavaraisuudelle ja huoltovarmuudelle kansallisesti.

Uudistavassa metsätaloudessa tunnistetaan metsäekosysteemin toiminnallinen diversiteetti tärkeäksi. Metsäluonto on kokonaisuus, jossa tuottajat, kuluttajat ja hajottajat toimivat keskinäisriippuvuudessa.

Tavoitteella luonnon tilan vahvistamisesta Metsä Group tukee kan- sainvälisiä, EU:n ja Suomen luonnon monimuotoisuuden tilaa koskevia tavoitteita yksityisen sektorin esimerkillään.

Vuoropuhelu, yhteistyö ja kumppanuudet tukevat uudistavan metsätalo- uden ja maankäytön kokonaistavoiteitta.

Ilmastonmuutoksen vaikutusta metsien tilaan sekä luonnon tilaa paranta- vien toimien merkitystä ilmastonmuutokseen sopeutumisessa on kuvattu osiossa E1 – Ilmastonmuutos .

Toimintaperiaatteet

Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemeihin liittyvää työtä ohjaa Metsä Groupin ympäristöpolitiikka. Politiikassa on sitouduttu hankkimaan puuraaka-aine kestävästi hoidetuista metsistä ottamaan huomioon metsänhoidon ja puunhankinnan taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöky- symykset. Yhtiö on sitoutunut ehkäisemään pilaantumista sekä jatkuvasti kehittämään tuotantoprosesseja parhaita käytettävissä olevia menetelmiä ja teknologioita hyödyntäen. Ympäristöpolitiikasta on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Puunhankinta ja metsänhoitopalvelut

Metsä Boardin puunhankinnasta vastaava Metsä Group otti käyttöön uudistavan metsätalouden periaatteet vuonna 2023, jotka ovat jatkoa Metsä Groupin ekologisen kestävyyden ohjelmalle luonnon monimuo- toisuuden turvaamiseksi. Uudistava metsätalous tähtää toimenpiteiden kokonaisuuteen, jossa luonnon tila vahvistuu todennetusti Suomessa. Koko puunhankintastrategia perustuu puuntuotantoon ilman maankäytön muutosta, missä luontaisten lajien määrä on erityisen korkea tuotannosta huolimatta. Metsä Group on mitannut tutkijayhteistyönä luonnon tilaa ja sen kehityksen parasta saatavilla olevaa tietoa käyttäen. Tiedeperustaiset

indikaattorit ja seurannan kehittäminen ovat mitatun tiedon luotetta- vuudessa keskeisiä kehitystoimia. Uudistavan metsätalouden ohjelma hyväksyttiin Metsäliitto Osuuskunnan hallituksessa, ja se esiteltiin koko omistajajäsenkunnalle.

Metsäsertifioinnilla voidaan osoittaa, että metsää on hoidettu vastuul- lisesti ja kestävästi. Metsäsertifioinnissa on kaksi keskeistä osaa: metsien vastuullinen hoito ja puun toimitusketju. Metsä Boardilla on käytössä kansainväliset metsäsertifiointijärjestelmät PEFC (Programme for the Endorsement of Forest Certification, PEFC/02−31−92) ja FSC® (Forest Stewardship Council, FSC-C001580).

Metsä Groupilla on julkiset metsien käytön ja hoidon periaatteet. Kaikki hankittu puu tulee joko sertifioiduista metsistä tai kontrolloidun alkuperän vaatimukset täyttävistä lähteistä (PEFC Controlled Sources, FSC Control- led Wood). Hankitun puun alkuperä tunnetaan aina. Sertifiointijärjestelmät ottavat kattavasti huomioon biologisen monimuotoisuuden huomioimisen metsätaloustoiminnassa. Sertifiointijärjestelmien avulla voidaan tunnistaa ja rajoittaa monimuotoisuudelle haittaa aiheuttavia toimenpiteitä, esimer- kiksi määrittelemällä aina toiminnan ulkopuolelle jätettäviä ja säästettäviä kohteita.

Metsä Boardin käyttämän puun hankinta ei aiheuta metsäkatoa. Kaikissa maissa, joista hankitaan puuta, on lakisääteinen velvollisuus huolehtia metsän uudistumisesta hakkuun jälkeen. Metsä Boardin tuotteissaan käyttämä puu hankitaan pääosin Suomesta, Ruotsista ja Baltian maista. Puunhankinta maittain on eritelty taulukossa osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen . Metsä Group edellyttää kaikilta yhteis- työkumppaneilta lainsäädännön noudattamista, ja toiminta on European Timber Regulation (EUTR), US Lacey Act ja UK Timber Regulation (UKTR) -säännöstön mukaista. Vuoden 2025 aikana Metsä Group on jatkanut asianmukaisen huolellisuuden järjestelmänsä päivittämistä vastaamaan metsäkatoasetuksen (EUDR) vaatimuksia. Puunhankinnasta on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Lisäksi Metsä Groupin puunhankinta huomioi toimintansa vaikutukset olennaisiin sidosryhmiin, joita ovat metsänomistajat, tehdaspaikkakunnat ja niissä asuvat ihmiset, luonto ja siitä elantonsa saavat ihmiset, kuten alkuperäiskansat eli saamelaiset sekä ympäristöstä kiinnostuneet muut tahot, kuten erilaiset kansalaisjärjestöt. Saamelaisten kotiseutualueella Metsä Group käy paikallisesti vuoropuhelua poronhoidon ja metsätalouden yhteensovittamisesta keskeisten sidosryhmien, kuten metsänomistajien ja paliskuntien kanssa. Saamelaisten kanssa käytävä yhteydenpito liittyy tyy- pillisesti käytännön tapauksiin. Paliskunnat saamelaisten kotiseutualueella on tunnistettu huomioon otettavaksi paikallisyhteisöksi.

Tuotantolaitokset

Ympäristöjohtamista ja ympäristösuorituskyvyn ylläpitämistä tuotantolai- toksilla ohjaavat tuotantolaitosten sertifioitujen laatu-, ympäristönhallinta- ja energianhallintajärjestelmien vaatimukset sekä ympäristöjohtamisen periaatteet. Tuotantolaitoksilla toteutetaan suunnitellusti sisäisiä ja ulkoisia auditointeja ISO 14001 ja ISO 50001 -standardien mukaisesti.

Metsä Group on asettanut tavoitteekseen luonnon tilan vahvistamisen toiminnassaan myös tuotantolaitostensa teollisuusalueilla. Metsä Groupin uudistavan maankäytön periaatteet ohjaavat luontopohjaisiin ratkaisuihin teollisessa ympäristössä. Toimintamallin toteuttamiseksi Kemin tehdasin- tegraatilla toteutetaan hankkeen pilottivaihe. Siitä saatujen kokemusten perusteella toiveena on integroida toimintaa muille tehdaspaikkakunnille.

62

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Tavoitteena on liittää tuotantolaitosalueiden biodiversiteetin kehittäminen osaksi tuotantolaitosten ympäristöjohtamista, toimintaa ja raportointia. Tuotantolaitosten biodiversiteettitiekartoista on kerrottu kohdassa Toimenpiteet .

Vedenkäyttöön ja vesipäästöihin liittyvät toimintaperiaatteet on kuvattu osioissa E2 – Pilaantuminen ja E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat . Pai- kallisyhteisöjen osallistamisesta tuotantolaitosten toimintaan ympäristön näkökulmasta on kerrottu osiossa E2 – Pilaantuminen .

Toimenpiteet

Toimenpiteet ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen sekä pilaantumiseen on käsitelty osioissa E1 – Ilmastonmuutos ja E2 – Pilaantu- minen . Metsä Board ei toteuta biodiversiteettitoimenpiteitä itse, mutta ne vaikuttavat yhtiöön välillisesti, sillä toimenpiteitä hallinnoiva Metsä Groupin puunhankinta- ja metsänhoitopalvelut vastaa myös kaikesta Metsä Boar- din puunhankinnasta. Lisäksi Metsä Groupin sidosryhmäsuhteet-yksikkö vastaa muista toimenpiteistä yhteistyössä tehtaiden ja Metsä Boardin asiantuntijoiden kanssa.

Puunhankinta ja metsänhoitopalvelut

Puuraaka-aine käytetään mahdollisimman tehokkaasti varmistaen puun korkea jalostusarvo ja hakkuutoiminnan edellyttämän metsäpinta-alan minimointi. Sivuvirtojen hyödyntämisestä on kerrottu lisää osiossa E5 – Resurssien käyttö ja kiertotalous .

Uudistavan metsätalouden tavoitteista on kerrottu kohdassa Toimintaperiaatteet . Uudistavan metsätalouden ohjelmassa kehitetään seurantajärjestelmiä yhdessä sidosryhmien kanssa siten, että toiminnan vaikutuksia luonnon tilaan voidaan mitata ja raportoida.

Jatkuvat toimenpiteet

Metsän- ja luonnonhoidon sekä puunkorjuun menetelmät perustuvat ajantasaiseen tutkimustietoon sekä saatuihin kokemuksiin käytännöistä. Metsä Group tekee aktiivista yhteistyötä eri tutkimuslaitosten kanssa. Keskeisimpiä uudistavan metsätalouden periaatteiden mukaisia ja luonnon monimuotoisuuden lisäämistä tavoittelevia toimia ovat:

Puun hankkiminen vain sertifioidun tai kontrolloidun alkuperän lähteistä ja sertifioidun puun asettaminen etusijalle. Metsä Group osallistuu aktii- visesti kansainvälisten PEFC- ja FSC- metsästandardien kehittämiseen. Omistajajäsenille tarjotaan mahdollisuus sertifioida metsänsä PEFC- ja FSC-järjestelmän mukaisesti, ja sertifioidusta puusta maksetaan korkeampi hinta.

Metsä Group ostaa teolliseen käyttöön vain alueelle luontaisia puulajeja eli kuusta, mäntyä, raudus- ja hieskoivua sekä haapaa. Luontaisella levinneisyysalueellaan ja soveltuvalla kasvupaikalla puut elävät vuorovai- kutuksessa runsaan seuralaislajistonsa kanssa.

Yli 20 luontaista lehtipuulajia jää kokonaan oston ja jalostamisen ulko- puolelle. Näihin puulajeihin on sidoksissa tuhansia puiden seuralaislajeja.

Sekametsillä lisätään metsien monimuotoisuutta ja vastustuskykyä esimerkiksi myrskyjä ja hyönteistuhoja vastaan. Metsä Group tarjoaa metsänomistajille metsänuudistuspalvelua, jossa samalle alalle istu- tetaan sekä kuusta että mäntyä. Lisäksi metsissä suositaan lehtipuita, kuten koivua, joka leviää metsäpalstoille luontaisesti.

Runkolahopuuta lisätään monin eri keinoin: säilyttämällä kuollut puu, jät- tämällä säästöpuita ja tekemällä tekopökkelöitä. Runkolahopuu lisääntyy

myös käsittelyn ulkopuolelle jäävissä arvokkaissa elinympäristöissä sekä vesistöjen suojavyöhykkeillä.

Metsänomistajille suositellaan lehtometsissä luonnonhoidollisia toimen- piteitä tai vapaaehtoista suojelua. Näin luonnonhoitotoimia suunnataan sinne, missä niillä on eniten vaikutusta monimuotoisuuteen. Eläimille jätetään suojatiheikköjä kaikissa metsänhoidon vaiheissa.

Paahderinteiden hoidolla edistetään harjujen avointen kasvupaikkojen lajiston elinolosuhteita. Paahdekohteiden hoito tarkoittaa varjostavan puuston poistoa ja paljaan mineraalimaan avaamista.

Metsä Groupin luontokohdepalvelu edistää FSC:n edellyttämän suojelun kohdentumista luonnon kannalta arvokkaimpiin kohteisiin.

Vesistöjen suojavyöhykkeillä edistetään monimuotoisuutta ja estetään maa-aineksen ja ravinteiden huuhtoutumista vesistöihin. Suojavyöhyke on vesistön äärellä oleva kaistale, jossa metsänkäsittelyä kevennetään tai käsittelyä ei tehdä ollenkaan.

Jatkuvapeitteinen metsätalous valitaan toimintamalliksi niille soveltuvilla kohteilla.

Turvemailla säilytetään vesiekosysteemien vesitalous ja veden laatu sekä suojellaan lajistoa välttämällä uudistusojituksia ja kunnostamalla ojia vain tarpeen mukaan. Ennallistamiskohteet määritellään tapauskohtaisesti, ja metsänomistajille tarjotaan jatkuvapeitteisen kasvatuksen vaihtoehtoa lisäbonuksin. Puukauppaprosessissa arvioidaan luontoriskit paikkatietoa hyödyntäen, ja ympäristötiedot huomioidaan korjuun suunnittelussa ja toteutuksessa.

Konkreettinen esimerkki uudistavan metsätalouden toimenpiteiden viemisestä käytäntöön on Metsä Group Plus -palvelu, joka on Metsäliitto Osuuskunnan omistajajäsenille suunnattu metsänhoitomalli. Mallissa puukaupan tai taimikonhoitotilauksen yhteydessä sovitaan metsäluonnon tilaa turvaavista ja parantavista toimista, jotka ovat vakiintuneita nykykäytäntöjä laajempia. Hoitomallin mukaan hakkuissa jätetään enemmän säästöpuita ja tehdään enemmän tekopökkelöitä hehtaaria kohden. Säästöpuuryhmien polttoa lisätään lahopuuston muodostumisen nopeuttamiseksi sekä paloympäristössä elävien lajien elinolojen turvaa- miseksi. Arvokkaissa elinympäristöissä ja rantametsissä palvelu edustaa korkeinta nykyisin käytössä olevaa vaatimustasoa. Metsä Group maksaa omistajajäsenille Metsä Group Plus -puusta hehtaarikohtaisen bonuksen ja korvaa siten lisätoimista aiheutuvat puukauppatulojen menetykset. Palvelu otettiin käyttöön vuonna 2023, ja vuonna 2025 noin 19 (21) prosenttia yksityismetsien pystykauppojen puumäärästä korjattiin Metsä Group Plus -kohteilta. Palvelusta aiheutuvia kuluja ei raportoida, koska ne ovat sensitiivistä tietoa.

Metsä Group on osallistunut aktiivisesti puuta jalostavan teollisuuden monimuotoisuustiekartan laadintaan ja jatkokehitykseen metsätoimialan yhteistyönä. Julkisesti saatavilla oleva tiekartta tunnistaa metsätalouden yhteiset kehityskohteet ja tarpeen yhteisille indikaattoreille ja seurantajär- jestelmille. Tiekartta osoittaa metsäluonnon monimuotoisuuden kehitystä Suomessa viime vuosikymmeninä. Aineistona käytettiin Valtakunnan metsien inventoinnin ja kansallisen metsäkasvillisuuskartoituksen koealatietoja.

Tiekartan myötä Suomessa käynnistyi Luonnonvarakeskuksen VMI-Mo- ni-tutkimushanke, jossa pilotoidaan uusilla biodiversiteetti-indikaattoreilla laajennettua Valtakunnan metsien inventointia. Metsä Groupilla on edustus hankkeen ohjausryhmässä.

63

Luonnonvarakeskus on tehnyt yhteenvedot metsäluonnon tilasta ja sen kehityksestä myös koskien Metsä Groupin oman puunhankinnan aluetta Suomessa. Lisäksi Metsä Group Plus -palvelun vaikutuksista luonnon monimuotoisuuteen teetettiin mallinnetut skenaariot.

Metsä Board on tunnistanut keskeiset lainsäädäntöaloitteet, jotka voivat vaikuttaa metsien käyttöön ja Metsä Boardin tuotteiden valmistukseen. Metsä Board osana Metsä Groupia osallistuu sääntelyriskien hallintaan osallistumalla aktiivisesti poliittiseen vuoropuheluun ja kohdentamalla yhteiskuntavaikuttamisensa pääviestit tunnistettujen sääntelyriskien perusteella. Yhteiskuntavaikuttamisesta on kerrottu osiossa G1 – Lii- ketoiminnan harjoittaminen . Uudistava metsätalous luo liiketoimintaan resilienssiä niin lainsäädännön, markkinoiden kuin ilmastonmuutokseen liittyvien vaikutusten näkökulmasta. Samalla toteutetaan tavoitteellista toimenpideohjelmaa luontopääoman heikkenemisen ja talouskasvun irti kytkemiseksi.

Puunhankinnan ja metsänhoitopalveluiden suunnittelussa ja toteutuksessa sekä metsäsertifioinnissa huomioidaan lisäksi alkuperäis- kansojen oikeuksien turvaaminen saamelaisten kotiseutualueella ja sen läheisyydessä. Metsä Group edellyttää, että puuntoimittajat huomioivat sopimuksellisesti ja omavakuutuksella saamelaiskulttuurin ja poronhoidon metsätaloustoimenpiteissä. Lisäksi puuntoimittajia auditoidaan säännöllisesti. Paikallisyhteisöjen ja alkuperäiskansojen huomioimisesta metsätaloustoimenpiteissä on kerrottu lisää osiossa S3 – Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt . Alkuperäiskansoja kuullaan osana jatkuvaa sidosryhmävuorovaikutuksen prosessia, josta raportoidaan johdolle puolivuosittain. Vuonna 2024 alkuperäiskansojen edustajia osallistettiin ihmisoikeusprojektiin, ja heidän näkemyksensä on myös tämän perusteella otettu huomioon vaikutusten arvioinnin tuloksissa sekä kehitystoimien määrittelyssä.

Raportointivuoden toimenpiteet

Metsä Group ilmoitti vuonna 2025 perustavansa metsien suojeluun tähtäävän säätiön, jonka toiminta käynnistyy vuoden 2026 alussa. Tavoitteena on vahvistaa luonnon monimuotoisuutta. Säätiö mahdollistaa metsänomistajalle taloudellisen korvauksen kohteilla, joiden suojelu tukee kansallisia monimuotoisuustavoitteita. Suojelukriteerit laaditaan luonnon- suojelullisin perustein, ja suojelupäätökset tulevat olemaan lakiperusteisia ja pysyviä. Säätiön suojelutoiminta kohdistuu ensisijaisesti Metsä Groupin omistajajäsenten metsiin, mutta myös muut suomalaiset metsänomistajat voivat osallistua hakuprosessiin.

Tuotantolaitospaikkakunnat

Jatkuvat toimenpiteet

Uudistavan maankäytön toimenpideohjelman kehittämiseksi Kemissä on jatkettu vuonna 2023 alkanutta pilottia. Pilotin tavoitteena on kehittää kustannustehokas toimintamalli rakennettuun ja teolliseen ympäristöön luonnon tilan vahvistamiseksi. Suunnittelualue Kemissä käsittää tehdasalueen ja sitä ympäröiviä yhtiön omistuksessa olevia maa-alueita. Toimenpideohjelmassa huomioidaan paikallisen luonnon erityispiirteet ja parannetaan uhanalaisten lajien elinoloja. Laajenevan yhteistyöverkoston kanssa tehtävä työ tähtää kansainvälisesti hyväksyttyihin suunnittelu- periaatteisiin, joiden avulla luonnon tilaa parannetaan rakennetussa ja

teollisessa ympäristössä toimialasta riippumatta. Vuonna 2025 biodiver- siteettisuunnitelmiin ja toimenpiteisiin liittyen ei ollut kuluja Metsä Boardin osalta. Metsä Boardin pilaantumiseen ehkäisyyn toimiin käytetyt raha- määrät on raportoitu osiossa E2 – Pilaantuminen . Toimintamallin toivotaan laajenevan myös tuotantolaitosten ulkopuolelle, ja uudistavan maankäytön kehittyvän kansainvälisesti hyväksytyksi ja tunnistetuksi luonnon tilaa vahvistavaksi toimintatavaksi. Tulevien vuosien toimenpiteiden kuluja ei ole tiedossa.

Ilma- ja vesipäästöihin liittyvät toimenpiteet on esitetty osiossa E2 – Pilaantuminen .

Luontohankkeiden rahoitusohjelma

Raportointivuoden toimenpiteet

Metsä Groupin luontohankkeiden rahoitusohjelmassa rahoitetaan Suomessa vuosittain talousmetsien ulkopuolella toteutettavia luonnon monimuotoisuutta ja vesistöjen tilaa parantavia, alueellisesti vaikuttavia kehityshankkeita. Rahoitusohjelma on Metsä Groupin omien vaikutusten ja arvoketjujen ulkopuolinen vastikkeeton ohjelma, eikä se ole kompen- saatiosuhteessa yhtiön omiin luontovaikutuksiin nähden. Sen tavoitteena on uuden toimintakulttuurin edistäminen luontoteemaisessa käytännön paikallisessa yhteistyössä. Yhteydenpito hanketoimijoiden kesken sekä vuositapaamiset edistävät teemakohtaisten osaajaverkostojen kehitty- mistä kansallisella tasolla. Luontohankkeiden rahoitusohjelmaan liittyviä hankevalintoja tehdään kerran vuodessa. Vuonna 2025 riippumattoman raadin esityksestä rahoitettaviksi hankkeiksi valittiin 22 (26) Suomen luonnon monimuotoisuuden hoito- ja ennallistamishanketta seuraavasti:

Vaelluskalat ja virtavedet 5 hanketta

Kosteikkoluonto ja lintuvedet 7 hanketta

Perinneympäristöt 1 hanke

Monitavoitteiset hankkeet 9 hanketta

Rahoituksen arvo näille hankkeille oli yhteensä 600 000 (600 000) euroa.

Esimerkkinä vuonna 2025 Metsä Group osallistui Luokas-hankkeen suunnitteluun yhdessä Suomen ympäristökeskuksen kanssa. Kyseessä on luonnonkasvien tarjonnan ja markkinan kehittämiseen tähtäävä hanke, johon osallistuu laaja-alaisesti toimijoita. Luonnonkasvien siementen ja taimien saatavuus johtaisi merkittäviin kustannussäästöihin rakennetun ympäristön ennallistamishankkeissa. Metsä Group rahoittaa Luokas-hank- keen työpakettia luontohankkeiden rahoitusohjelmassaan 90 000 eurolla. Työpaketti tuottaa kansalliset kriteerit viljelyaineistolle mm. alkuperän suhteen.

Vaikutukset ekosysteemipalveluihin ja riippuvuus niistä

Jatkuvat toimenpiteet

Puuntuotanto on keskeinen luonnon tarjoama ekosysteemipalvelu Metsä Boardille. Metsäluonnon tilan heikentyessä metsä on alttiimpi ilmaston- muutoksen aiheuttamille sääilmiöille ja vieraslajeille. Metsien resilienssi ilmastonmuutokseen kasvaa luonnosta saatavien hyötyjen eli ekosystee- mipalveluiden kokonaisvaltaisen hallinnan ja luonnon tilaa vahvistavan uudistavan metsätalouden seurauksena. Metsä Groupin metsäpalvelujen tavoitteena on turvata paikallisesti, kansallisesti ja kansainvälisesti

64

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

merkitykselliset ekosysteemipalvelut. Metsänomistajajäsenten mahdol- lisuudet luoda lisäarvoa metsäomaisuudestaan ovat sitä paremmat, mitä monimuotoisimpina ne siirtyvät sukupolvelta toiselle.

Biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvien toimenpiteiden kannalta keskeiset resurssit kohdistuvat muun muassa henkilöstöön, kehitystoimintaan, järjestelmäkehitykseen sekä välillisesti metsätalouden toimenpiteissä käytettävään koneistoon. Metsätalouden toimenpiteiden keskeinen resurssi on kattava paikkatietojärjestelmä toiminta-alueen metsistä.

Mahdollisten ympäristöpoikkeamien korjaamiseksi Metsä Groupilla on käytössä vapaaehtoinen uudistavan metsätalouden luontokompensaatio, joka ylikompensoi mahdollisissa lakirikkomuksissa luonnolle aiheutetun haitan. Kompensaatiomallin kehittäminen on käynnissä ja sitä sovelletaan vuodesta 2023 lähtien takautuvasti todettujen poikkeamien osalta. Kompensaatiomallista on kerrottu lisää osiossa S3 – Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt .

Biologisessa monimuotoisuudessa ja ekosysteemeissä tapahtuviin muutoksiin liittyvät vaikutusmittarit

Toimenpiteitä mittaavat 2030-tavoitteet on esitetty taulukossa Metsä Groupin puunhankinnan 2030-kestävyystavoitteet . Ilma- ja vesipäästöt on esitetty osiossa E2 – Pilaantuminen . Metsäluonnon tilaa kuvaavia indikaat- toreita, niiden luotettavuutta ja yhtenäistä seurantajärjestelmää kehitetään sekä toimialan yhteistyönä että Metsä Groupin omien tavoitteiden saavut- tamiseksi, näistä on kerrottu tarkemmin osiossa Toimenpiteet .

Taloudelliset vaikutukset

Luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin kohdistuvat riskit on esitetty taulukossa sivuilla 59– 60. Metsä Group ei itse omista puunhan- kintansa kannalta merkittävää metsää, joten biodiversiteettiin ja ekosys- teemeihin liittyvät riskit eivät vaikuta omaisuuseriin vaan realisoituessaan vaikuttaisivat Metsä Boardiin pitkällä aikavälillä puuraaka-aineen saatavuu- den ja kustannuksen kautta. Taloudellisia vaikutuksia ei ole tässä vaiheessa arvioitu tarkemmin, koska taloudellisten vaikutusten raportointia ollaan vasta kehittämässä.

Mittareiden laatimisperiaatteet

Hakkuukohteisiin jätettyjen tekopökkelöiden laskenta kattaa vain Metsä Groupin puunhankinnan ja metsäpalveluiden toteuttamat suorat pystykaupat, eli hankintakaupat eivät ole laskennassa mukana. Hakkuukohteisiin sisältyy kasvatus- ja uudistushakkuut. Uudistushakkuukohteisiin jätettyjen säästöpuiden laskenta kattaa toteutetut suorat pystykaupat. Metsäsertifiointikriteerit asettavat minimivaatimukset säästöpuiden määrälle. Laskenta pohjautuu uudistushakkuukohteiden kappalemääriin. Taimikonharvennuksen jälkeen jäävä puusto, jossa on pelkkää kuusta, sisältää teetetyt taimikonharvennukset. Laskennassa huomioidaan kuusivaltaiset kohteet, joissa kuusen osuus on yli 50 prosenttia jäävästä puustosta. Kuusi katsotaan ainoaksi puula- jiksi, jos kohteessa muiden puulajien osuus on alle 10 prosenttia.

Luonnon monimuotoisuutta edistävien toimenpiteiden määrä lasketaan vain omistajajäsenten metsissä toteutetuista toimen- piteistä. Tällä hetkellä seurattavia toimenpiteitä ovat lehtojen luonnonhoidolliset toimenpiteet, poltetut säästöpuuryhmät, Metsä Groupin FSC-luontokohdepalvelu ja Metsä Group Plus -sopimusmäärät.

Metsä Group kehittää metsäluonnontilaa kuvaavia indikaatto- reita, niiden luotettavuutta sekä yhtenäistä seurantajärjestelmää. Indikaattoreiden kehitys on kuvattu tarkemmin osiossa Toimenpiteet .

Metsä Group Plus -kohteiden toteutusta on vuonna 2025 arvioitu ulkopuolisen arvioijan toimesta. Ulkopuolinen taho ei ole validoi- nut muita mittareita.

65

E5 – Resurssien käyttö ja kiertotalous

Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Vaikutukset

Arvo- ketjun vaihe

Aika- hori- sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo- ketjun vaihe

Aika- hori- sontti

Resurssien sisäänvirtaukset, mukaan lukien resurssien käyttö

Metsä Boardin käyttämät primääriset uusiutuvat raaka-ai- neet voidaan uusiutuvan metsätalouden ansiosta hankkia kiertotalouden periaatteiden mukaisesti. Ne ovat kestävä vaihtoehto fossiilisille raaka-aineille

Mahdollisuus : Lainsäädäntö, joka tunnistaa fossiilittomien raa- ka-aineiden ilmasto- ja muut hyödyt materiaalien valmistuksessa ja asettaa vaatimuksia primääristen fossiilisten raaka-aineiden korvaamiselle kestävämmillä vaihtoehdoilla

Mahdollisuus : Pääraaka-aineena käytettävän uusiutuvan puun täysimääräinen käyttö. Innovaatioiden ja tuotantoprosessien ja sivuvirtojen kehittäminen, mikä voi lisätä puuraaka-aineen jalostusarvoa ja monipuolistaa tuoteportfoliota

Riski : Lainsäädäntö, joka edellyttää kierrätysmateriaalin käyttöä biopohjaisissa tuotteissa eikä tunnista yhtiölle tärkeiden ensikui- tujen kiertotalousetuja. Se voi vaikuttaa kielteisesti liiketoimin- taan ja vaatia mahdollisesti uusia investointeja

Puupohjaiseen energiaan liittyvät vaikutukset, riskit ja mah- dollisuudet on esitetty osiossa E1 – Ilmastonmuutos

Puupohjaiseen energiaan liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdolli- suudet on esitetty osiossa E1 – Ilmastonmuutos .

Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät resurssien ulosvirtaukset

Metsä Boardin tuotteet tarjoavat asiakkaille ja kuluttajille kierrätettävän vaihtoehdon fossiilisista raaka-aineista valmistetuille tuotteille

Mahdollisuus : Lainsäädäntö, joka suosii kierrätettäviä, uu- siutuvasta materiaalista tuotettuja tuotteita fossiilipohjaisten vaihtoehtojen sijaan, mikä tuo kasvumahdollisuuksia

Riski : Lainsäädäntö, joka suosii uudelleenkäytettäviä pakkauksia tai muita uudelleenkäytettäviä tuotteita kierrätettävien kerta- käyttöisten tuotteiden sijaan, saattaa vähentää Metsä Boardin tuotteiden kysyntää. Lisäksi muovin kemiallisen kierrätyksen käyttöönotto teollisessa mittakaavassa voi lisätä muovin hyväk- syttävyyttä ja vähentää tarvetta sen korvaamiseen

Jäte ja sivuvirrat

Tuotannon sivuvirroista jalostettavat uudet tuotteet

Mahdollisuus : Sivuvirtojen hyötykäyttö tuo taloudellista hyötyä, metsäteollisuuden sivuvirtojen täysimääräinen hyödyntämi- nen vahvistaa alan hyväksyttävyyttä ja turvaa tulevaisuuden toimintaa

Pieni määrä kaatopaikkajätettä tuotannosta, aiheuttaen päästöjä ilmaan, veteen ja maaperään, vaikka valtaosa tuotannon sivuvirroista hyödynnetään materiaaleina tai energiana

Riski : Metsäteollisuuden toiminnan arvostuksen ja taloudellis- ten hyötyjen heikkeneminen, jos kaikille sivuvirroille ei löydetä käyttötarkoitusta

Riski : Lainsäädäntö, jonka myötä metsäteollisuuden sivuvirtojen käyttö bioenergian tuotannossa vähenee, heikentää metsäteolli- suuden toiminnan arvostusta

Myönteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Kielteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Arvoketjun alkupää

Oma toiminta

Arvoketjun loppupää

Lyhyt (alle yksi vuosi)

Keskipitkä (1–5 vuotta)

Pitkä (yli 5 vuotta)

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoite

2030-tavoite

2025

2024

2023

Prosessijätettä kaatopaikalle, tn

0

111

267

1 164

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet sekä niiden asettamista ja seu- rantaa on avattu osioissa Kestävyyden hallinto ja strategia sekä Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet . Edellä esitetty tavoite ’0 ton- nia prosessijätettä kaatopaikalle’ koskee resurssien ulosvirtauksia. Tavoite perustuu siihen, että Metsä Board pyrkii ohjaamaan kaikki tuotannon sivu- virrat hyötykäyttöön ja pääsemään kokonaan eroon kaatopaikkajätteestä. Tavoite saavutetaan löytämällä hyötykäyttö kaikelle prosessijätteelle. Se sijoittuu jätehierarkiassa tasolle jätteen hyödyntäminen. Tavoitteen täyttyminen vaatii kaikkien sivuvirtojen hyödyntämistä, mikä edesauttaa välillisesti kiertotalouteen perustuvaa tuotesuunnittelua. Sivuvirtojen hyödyntämisestä on kerrottu lisää osiossa Jäte ja sivuvirrat . Tavoite liittyy epäsuorasti kierrätysmateriaalien käyttöasteen kasvattamiseen sivuvirtoja hyödyntämällä, mutta ei uusiutuvien resurssien kestävään hankintaan

ja käyttöön tai primääriraaka-aineiden minimointiin. Tavoiteasetanta perustuu lainsäädännön noudattamiseen, sillä tavoite perustuu EU:n jätedirektiiviin ja siellä asetettuihin tavoitteisiin. Kiertotalouden kattavat systeemitason mittarit ovat kansainvälisesti kehitteillä. Metsä Board seuraa mittariston kehittymistä sekä osallistuu testaus- ja kehitystyöhön.

Veden- ja energiankäyttöön liittyvät tavoitteet on esitetty osioissa E1 – Ilmastonmuutos ja E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat .

Tavoitteessa edistyminen

Prosessijätettä kaatopaikalle – Metsä Boardin kaatopaikkajätteen vähentäminen on edistynyt suunnitellusti kohti 2030-tavoitetta. Kaato- paikalle ohjattiin vuonna 2025 vain yksittäinen erä prosessijätettä.

66

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Toimintaperiaatteet

Metsä Boardin resurssien käyttöä ja kiertotaloutta ohjaa Metsä Groupin ympäristöpolitiikassa määritellyt toimintaperiaatteet. Metsä Board on sitoutunut kestävään metsätalouteen, hyödyntämään raaka-aineita, vettä ja energiaa tehokkaasti ja kehittämään toimintaansa jatkuvasti. Tuotan- toprosesseissa syntyvät sivuvirrat käytetään ensisijaisesti raaka-aineena tai energiana. Yhtiö hyödyntää tuotantoyksiköiden välisiä synergioita sekä kehittää teollisia kiertoja ja tuotteiden kierrätettävyyttä. Ympäristöpolitii- kasta on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Tuotantolaitosten sertifioidut laatu-, ympäristö- ja energiatehokkuus- järjestelmät ohjaavat ympäristöjohtamista ja ympäristösuorituskykyä. Tuotantolaitoksilla toteutetaan suunnitelmallisesti sisäisiä ja ulkoisia auditointeja ISO 14001- ja ISO 50001 -standardien mukaisesti.

Yhtiön toimintaa ohjaavat kiertotalouden periaatteet: luonnon uusiutumiskyvystä huolehtiminen, jätteiden ja päästöjen minimointi sekä yhteiskunnan piiriin otettujen luonnonvarojen pitäminen käytössä mahdollisimman pitkään ja mahdollisimman arvokkaina.

Koska materiaalien täydellinen ja ikuinen kierrätys ja uudelleenkäyttö ei ole mahdollista, materiaalikierron ylläpitäminen edellyttää myös primäärien raaka-aineiden lisäämistä kiertoon. Siksi ensikuitua tarvitaan ylläpitämään kuitupakkausten hyvin toimivaa kierrätyssykliä. Primääriset uusiutuvat raaka-aineet on mahdollista hankkia kiertotalouden peri- aatteiden mukaisesti esimerkiksi metsistä, joita hoidetaan uudistavan metsätalouden periaatteiden mukaisesti. Metsä Group tarjoaa omista- jilleen uudistavan metsätalouden metsienhoitomallia, josta on kerrottu lisää osioissa E1 – Ilmastonmuutos ja E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit.

Edelläkävijä vastuullisuudessa -strategisen ohjelman painopistealueena kiertotalouden osalta on strategisten kestävyystavoitteiden saavuttami- nen tuotannon fossiilisten hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä, vesi- ja energiatehokkuudessa ja yhtiön roolin laajentamiseksi kiertotaloudessa. Tehokas innovointi -ohjelman tavoitteena on varmistaa Metsä Boardin tuotteiden kilpailukyky pitkällä tähtäimellä. Sen painopistealueita ovat kartongin keventäminen, kierrätettävien tuotteiden, kuten dispersiopääl- lystetyn kartongin, kehittäminen.

Kaikki Metsä Boardin kartongit valmistetaan uusiutuvasta, kierrätettä- västä ensikuidusta. Ensikuitukartongit eivät vaikuta niihin pakatun tuotteen hajuun tai makuun, ja ne ovat turvallinen valinta elintarvikkeiden ja muiden vaativien loppukäyttöjen kuitupakkauksiin.

Kaikki Metsä Boardin kartongit valmistetaan uusiutuvasta, kierrätettä- västä ensikuidusta. Ensikuitukartongit eivät vaikuta niihin pakatun tuotteen hajuun tai makuun, ja ne ovat turvallinen valinta elintarvikkeiden ja muiden vaativien loppukäyttöjen kuitupakkauksiin.

Toimenpiteet

Resurssien sisäänvirtaukset, mukaan lukien resurssien käyttö

Jatkuvat toimenpiteet

Raaka-aineet käytetään resurssitehokkaasti, jotta tuotannossa ei synny hukkaa. Pääraaka-aine on uusiutuva puu, joka hyödynnetään täysimääräi- sesti. Puun arvokkain osa on tukki, joka käytetään Metsä Groupin muiden liiketoiminta-alueiden valmistamiin puutuotteisiin. Ohuemmat puun osat sekä harvennuksista saatavat ohuet puut ovat sellu- ja kartonkitehtaiden pääraaka-aine. Oksat ja hakkuutähteet hyödynnetään uusiutuvan energian

tuotannossa. Metsä Boardin tehtaat parantavat jatkuvasti talteenottopro- sesseja, jotta sellun ja kartongin tuotannossa ei synny hukkaa. Esimerkiksi prosessiveden kierrätystä lisäämällä tehostetaan energiankäyttöä ja vähennetään kuitumateriaalin hävikkiä.

Metsä Boardin keskeisiä resurssien sisäänvirtauksiin ja käyttöön liittyviä toimenpiteitä ovat:

Osana Metsä Groupia sitoutuminen uudistavan metsätalouden kehittä- miseen ja uudistavan maankäytön edistämiseen myös tehdasalueilla. Toimenpiteellä vahvistetaan metsäluonnon tilaa sekä luonnon moni- muotoisuutta rakennetussa ympäristössä. Lisätietoja tästä on osioissa E1 – Ilmastonmuutos ja E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit.

Vedenkäytön vähentäminen kehittämällä tuotannon prosesseja ja ottamalla käyttöön uusia tekniikoita. Lisätietoja tästä on osiossa E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat .

Siirtyminen täysin fossiilittoman energian käyttöön tuotannossa fossiilisten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Lisätietoja tästä on osiossa E1 – Ilmastonmuutos .

Energiatehokkuuden parantaminen tehostamalla sähkön, lämmön ja polttoaineiden käyttöä. Lisätietoja tästä on osiossa E1 – Ilmastonmuutos .

Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät ulosvirtaukset

Jatkuvat toimenpiteet

Kuitupakkausmateriaalien kiertotaloudessa Metsä Boardin tehtävänä on tuottaa markkinoille korkealuokkaisia ensikuitukartonkeja mahdollisimman resurssitehokkaasti, auttaa korvaamaan fossiilipohjaisia materiaaleja sekä pienentää pakkausten hiilijalanjälkeä. Keskeistä on kartonkien kierrätettä- vyyden ja kompostoitavuuden varmistaminen sekä kehittäminen.

Yhtiön T&K-painopistealueina ovat kartongin keventäminen sekä biopohjaisten barrier-päällysteiden kehittäminen kartonkien elintarvike- pakkausloppukäyttöön. Lisätietoja tästä on toimintakertomuksen osiossa T&K-toiminta .

Metsä Boardin keskeisiä tuotteisiin ja palveluihin liittyviä toimenpiteitä ovat:

Pakkausten ympäristövaikutuksia pienennetään tuotekehityksellä, kuten kartonkien keventämisellä, sekä tarjoamalla asiakkaille palveluja ympäristövaikutusten pienentämiseksi koko pakkauksen elinkaaren aikana. Metsä Board tarjoaa asiakkailleen 360 Services -palvelukoko- naisuudessa muun muassa T&K-, kestävän kehityksen, ja pakkaussuun- nittelupalveluita, joissa esimerkiksi pakkausten elinkaarilaskelmilla, datapohjaisilla vertailuilla eri materiaalien ympäristövaikutuksista sekä konkreettisilla pakkausratkaisuilla autetaan asiakkaita parantamaan pakkaustensa kierrätettävyyttä ja materiaalitehokkuutta. Vuoden 2025 aikana Metsä Board on tehnyt tehdaskoeajoja kartongin keventämiseksi ja suunnitellut yhdessä asiakkaiden kanssa pakkauskonsepteja, jotka vähentävät resurssien käyttöä.

Kierrättämistä edistetään osallistumalla kansainvälisiin aloitteisiin. Kan- sainvälisiin aloitteisiin osallistuminen edistää eurooppalaisen ja globaalin kiertotalouden vahvistumista ja Metsä Boardin tuotteiden pysymistä pidempään kierrossa. Metsä Board on yksi vuonna 2019 käynnistetyn 4evergreen-hankkeen perustajajäsenistä. 4evergreen kokoaa yhteen jäseniä koko pakkausarvoketjusta. Hankkeen tavoitteena on nostaa kuitupohjaisten pakkausten kierrätysaste 90 prosenttiin EU:n alueella vuoteen 2030 mennessä. Lisätietoja tästä on osioissa G1 – Poliittinen vaikuttaminen ja lobbaustoiminta .

67

Kaikki Metsä Boardin pakkausmateriaalit sekä pääosin uusiutuvasta raa- ka-aineesta valmistetut kartongit ovat kierrätettäviä riippuen paikallisista kierrätysjärjestelmistä. Metsä Boardin kartonkien kierrätettävyys on testattu Cepin menetelmän mukaisesti (Cepi Recyclability Laboratory Test Method Version 2; Fibre-based packaging recyclability evaluation protocol beta version). Kaikki yhtiön kartongit lukuun ottamatta PE-päällystettyjä lajeja on sertifioitu teollisesti kompostoituviksi DIN EN 13432 ja/tai ASTM D6400 -standardien mukaisesti ja kotikompostoituviksi NF T 51–800 -standardin mukaisesti.

Yhtiön kaikkien tuotteiden elinkaariarvioinneissa noudatetaan tuotekate- goriasääntöjä (EPD International PCR), jotka ovat ISO 14040 ja ISO 14044 -standardien mukaiset. Elinkaariarviointien laskentamalli on ulkopuolisen kumppanin verifioima, ja valituilla yhtiön tuotteilla on EPD-ympäristötuo- teseloste, jossa raportoidaan vertailukelpoisesti kartonkituotteen elin- kaariarvioinnin tuloksia. Tuotteiden korjattavuus tai tuotteiden kestävyys suhteessa alan keskiarvoon ei ole Metsä Boardin toimiala huomioon ottaen yhtiölle olennainen tuotteiden käsittelytapa tuotteiden ulosvirtausten tarkastelussa.

Jäte ja sivuvirrat

Jatkuvat toimenpiteet

Metsä Boardin laitoksilta syntyy jätteinä puuperäisiä jakeita, orgaanisia ja epäorgaanisia lietteitä, tuhkia, paperi- ja kartonkijätettä, metalleja sekä pieniä määriä muovi- ja lasijätettä sekä energiajätettä tehtaiden lajittelusta. Vaarallisina jätteinä syntyy muun muassa öljyjä ja öljypitoisia jätteitä. Rakennus- ja purkutoiminnasta syntyy muun muassa betonimurskeita ja metallijätettä.

Metsä Boardin keskeisiä jätteisiin ja sivuvirtoihin liittyviä toimenpiteitä ovat:

Uusien käyttökohteiden kehittäminen tuotannossa syntyville sivuvirroille yhdessä kumppaneiden kanssa puunkäytön resurssitehokkuuden lisäämiseksi vähentäen tuotteiden ympäristövaikutusta tuotettua tuotetta kohti.

Tuotannon sivuvirroista valtaosa hyödynnetään. Puuperäisiä jakeita, lietteitä, tuhkia ja kalkkijakeita käytetään maanrakennuksessa ja viherrakentamisessa, lannoitteissa, kemianteollisuuden sovelluksissa ja energiantuotannossa. Vain pieni osa tuotannon sivuvirroista loppusijoi- tetaan kaatopaikalle (tarkat luvut löytyvät Jätteiden käyttö ja loppusijoitus -taulukossa). Sivuvirtojen ohjaaminen hyötykäyttöön aiheuttaa usein lisäkustannuksia, mutta kaatopaikkojen hoitokulujen väheneminen tuo myös kustannussäästöjä.

Osalla tuotantolaitoksista on oma jätehuoltoalue, joilla toiminta on ympäristöluvan varaista. Omien jätehuoltoalueiden ympäristövaikutukset minimoidaan ympäristölupien mukaisesti. Osa jätteistä toimitetaan ympäristöluvanvaraisille jätehuoltoyhtiöille hyödynnettäväksi tai loppukäsiteltäväksi. Jätehuollon toimijoiden vastuullisuus varmistetaan toimitussopimuksissa.

Suurimmat prosessijätejakeet ovat sellun tuotannossa syntyvä viherlipeäsakka ja energiatuotannossa syntyvä tuhka. Metsä Board osana Metsä Groupia etsii viherlipeäsakalle aktiivisesti teollisia käyttötapoja

tekemällä omaa tutkimusta ja pilotointia sekä osallistumalla yliopistojen yhteisrahoitteisiin tutkimushankkeisiin.

Esimerkkejä sivuvirtojen hyödyntämisestä ovat:

Metsä Board selvittää yhdessä Soilfoodin kanssa kartonkitehtaiden kui- tupitoisten sivujakeiden hyödyntämistä kuivikkeissa. Yhteistyö Husumin integraatin kanssa käynnistyi vuonna 2025. Uudenlaiset kuivikekuidut ovat uusiutuva vaihtoehto eläintiloilla yleisesti käytetylle turpeelle.

Metsä Groupin innovaatioyhtiö Metsä Spring on sijoittanut neljään Metsä Groupin, mukaan lukien Metsä Boardin, puupohjaisia sivuvirtoja jatkojalostavaan startup-yhtiöön ja tukee näitä tuotannon skaalauksessa ja tuotteiden kaupallistamisessa.

Metsä Group on sitoutunut kansalliseen kiertotalouden green deal -sopimukseen. Sitoumuksessa mukana olevat toimijat asettavat vuoteen 2035 ulottuvia tavoitteita ja sitoutuvat toimiin, jotka edistävät vähähiilistä kiertotaloutta.

Vuonna 2025 keskeisimpien resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liitty- viin toimenpiteisiin ei kohdistunut merkittäviä pääoma- tai toimintamenoja. Tutkimus- ja tuotekehitysmenot olivat vuonna 2025 6,3 miljoonaa euroa.

Taloudelliset vaikutukset

Olennaisuusanalyysissa tunnistetut resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevat vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet on esitetty taulukossa sivulla 6 6 ja niiden arvioinnissa käytetyt aikahorisontit on kuvattu sivulla 3 2. Keskeisimmät tiedossa olevat tai kohtuudella odotetut taloudelliset vaikutukset sivuvirtoihin liittyen koskevat päästöoikeuksia ja puupohjaisen energian käyttöä, joita on käsitelty osiossa E1 – Ilmastonmuutos . Keskeinen epävarmuustekijä näiden vaikutuksien arviointiin liittyen on EU-lainsäädän- nön heikko ennustettavuus. Muut mahdolliset lisäkustannukset liittyvät lisääntyvään sivuvirtojen ohjaamiseen hyötykäyttöön, mikä taas toisaalta tuo kustannussäästöä kaatopaikkahoitokulujen vähentyessä.

Resurssien tehokasta käyttöä ja kiertotaloutta edistävien uusien konseptien kehityksen aikana tarkastellaan jatkuvasti niiden taloudellisia vaikutuksia yrityksen liiketoimintaan tekemällä kannattavuuslaskelmia ja tiekarttoihin yhdistettyjä skenaariolaskelmia talouslaskennan menetelmiä käyttäen. Investointiehdotuksia arvioidaan strategiset hyödyt ja taloudelli- set tunnusluvut huomioiden.

Potentiaaliset tulevaisuuden tuotteet pakkausmarkkinoilla ja hiilidioksidin talteenotto resurssien käyttöä ja kiertotaloutta koskevina mahdollisuuksina on esitelty tarkemmin luvussa E1 – Ilmastonmuutos .

68

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Mittarit

Materiaali- ja energiavirrat sisään

Puupohjaiset raaka-aineet, 1 000 tn

2025

2024

Puu

3 902

4 292

Ostosellu

293

345

Kierrätyskuitu

0

0

Sertifioidun puukuidun osuus on julkaistu osiossa G1 − Liiketoiminnan harjoittaminen .

Muut raaka-aineet, 1 000 tn

2025

2024

Prosessikemikaalit

25

31

Päällysteet, sideaineet ja pigmentit

247

279

Pakkausmateriaali

21

25

Muiden raaka-aineiden kestävyyttä seurataan erillisillä mittareilla. Esimerkiksi raaka-ai- neiden jäljitettävyyden mittari seuraa kierrätetyn, uudelleenkäytetyn ja uusiutuvan materi- aalin osuutta kaikista sisään tulevista raaka-aineista. Tästä on kerrottu tarkemmin osiossa G1 − Liiketoiminnan harjoittaminen .

Metsä Boardin tuotantoprosesseissa käytetään kriittisiä raaka-aineita rajatusti. Yhtiö käyttää alumiinisulfaattia muutamilla tehtailla sekä talkkia, joka sisältää magnesiumsili- kaattia. Vedenkäytöstä on kerrottu lisää osiossa E3 - Vesivarat . Aineellisten käyttöomai- suushyödykkeiden käytöstä raportointivuoden aikana on kerrottu konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa osiossa 4.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkee t.

Uusiutuvien ja kierrätettyjen raaka-aineiden ja pakkausmateriaalien osuus*, %

2025

2024

Uusiutuvat materiaalit

94

94

Kierrätysmateriaalit

0,1

0,2

*Osuus raportointikauden aikana käytettyjen materiaalien kokonaispainosta.

Metsä Board käyttää kierrätyskartonkia kartonkirullien hylsyissä.

Materiaali- ja energiavirrat ulos

Tuotteet, 1 000 tn

2025

2024

Sellu

550

619

BCTMP

398

504

Kartonki

1 331

1 539

Muut biotuotteet (mäntyöljy ja tärpätti)

17

18

Sivutuotteet, 1 000 tn

2025

2024

Lannoitekäyttö ja maanparannus (kalkkijakeet, tuhka, hiekkainen kuori)

28

14

Teollinen käyttö (kalkkijakeet, tuhka, siistausliete)

30

18

Energiankäyttö (siistausliete, biopelletti)

0

0

Yhteensä

58

32

Jätteiden käyttö ja loppusijoitus, 1 000 tn

Oma käsittely

Ulkopuolinen

käsittely

Yhteensä 2025

Yhteensä 2024

PROSESSIJÄTE (VAARATON JÄTE)

Materiaalihyötykäyttö

0

42

42

73

Energiakäyttö

49

0,3

49

55

Kaatopaikka

0

0,1

0,1

0,3

Prosessijäte yhteensä

49

43

92

128

MUU VAARATON JÄTE

Materiaalihyötykäyttö

0

6,8

6,8

4,1

Energiakäyttö

0

1,0

1,0

1,4

Kaatopaikka

0

0,1

0,1

0,04

Muu vaaraton jäte yhteensä

0

7,8

7,9

5,5

VAARALLINEN JÄTE

Materiaalihyötykäyttö

-

0,3

0,3

0,3

Energiakäyttö

-

0,02

0,02

0,2

Polttaminen ilman energiahyötyä

-

0,1

0,1

0,07

Kaatopaikka

-

0,03

0,03

0,3

Muu loppusijoitus*

-

0,1

0,1

0,2

Vaarallinen jäte yhteensä**

-

0,6

0,6

1,1

Kaikki jäte yhteensä

49

51

100

135

Kaatopaikkajätteen osuus kaikesta jätteestä, %

0

0,5

0,2

0,5

* Jätteen muu loppusijoitus ja -käsittely kuin sijoittaminen kaatopaikalle. Määrä sisältää myös uudelleenpakkaamisen ja esikäsittelyn ennen loppusijoitustoimia.

** Metsä Boardin toiminnoista ei aiheudu radioaktiivista jätettä.

69

Mittareiden laatimisperiaatteet

Resurssien sisäänvirtaukset

Resurssien sisäänvirtaukset on raportoitu materiaalien alkuperäisessä tilassa. Puun määrät on raportoitu Metsä Groupin puunhankinta ja metsäpalvelut -liiketoiminnalta saatujen tietojen mukaisesti ja muiden raaka-aineiden osalta vastaanotettujen raaka-ainetonnien perusteella. Pakkausmateriaalien sisäänvir- taukset perustuvat sisäiseen raportointiin.

Merkittävimmät oletukset resurssien sisäänvirtausten lasken- nassa liittyvät materiaalien konversiokertoimiin sekä materiaalien jaotteluun uusiutuviksi materiaaleiksi ja kierrätysmateriaaleiksi. Konversoiduista sisäänvirtausmääristä osa perustuu oletuksiin, mikäli laskelmissa on käytetty materiaalin tai tuotteen keski- määräisiä konversiokertoimia. Mikäli materiaalin kuulumista uusiutuvaksi materiaaliksi tai kierrätysmateriaaliksi ei voida varmuudella todeta, oletuksena on, että se ei ole kierrätettävää tai uusiutuvaa.

Resurssien ulosvirtaukset

Jätemäärä sisältää suoraan tehdasprosessista, välivaras- toinnista sekä tehdastoimintojen ulkopuolisista rakennus- ja purkuhankkeista loppukäsittelyyn siirretyt jätteet, joista on operatiivinen kontrolli, mukaan lukien materiaalina ja energiana hyödyntäminen, kaatopaikalle sijoittaminen ja vaarallisen jätteen käsittely. Tehdasprosessista väliaikaiseen varastointiin siirretyt jätteet eivät sisälly raportoituun jätemäärään. Jätemäärässä on mukana kosteus.

Prosessijätteen määrä kaatopaikalle sisältää kaikilta tuotantolai- toksilta kaatopaikalle päätyneen tuotantoprosesseissa syntyneen jätteen määrän tonneina. 2030-kestävyystavoite koskee vain prosessijätettä. Tavoite ei koske esimerkiksi tuotantolaitosten henkilöstöravintoloista syntyvää jätettä, jonka määrä prosessijät- teeseen verrattuna on arvioitu epäolennaiseksi.

Omilla jätteenkäsittelyalueilla käsiteltävien jätteiden määrä kerätään vaakaraporteilta. Ulkoisen palvelutoimittajan käsittelemien jätteiden määrä ja loppukäsittelytapa kerätään palvelutoimittajilta.

Materiaalihyötykäytön jaottelu standardin mukaisiin alaluokkiin ei ole mahdollista, koska saatavilla oleva tieto perustuu jätelainsäädännön koodeihin, joista tätä erottelua ei voi tehdä. Materiaalihyötykäytön jaottelu standardin mukaisiin alaluokkiin ei ole mahdollista, koska saatavilla oleva tieto perustuu jätelainsää- dännön koodeihin, joista tätä erottelua ei voi tehdä. Määrien arvi- ointi on haasteellista, koska koodikohtaisen jätetiedon ja ESRS:n mukaisen jaottelun välillä on eroavaisuuksia, jotka vaativat lisäsel- vityksiä yhteensovittamiseksi. Näitä lisäselvityksiä tehdään, jotta jaottelu voidaan arvioida vuoden 2026 raportoinnissa.

Ulkopuolinen taho ei ole validoinut mittareita.

70

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

S – Sosiaalinen vastuu

S1 – Oma työvoima

Omaan työvoimaan liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Olennaiset osaosa-aiheet

Vaikutukset

Arvo-

ketjun

vaihe

Aika-

hori-

sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo-

ketjun

vaihe

Aika-

hori-

sontti

Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille

Sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka samanarvoisesta työstä

Moninaisuus

Toimenpiteet työpaikalla esiintyvän väkivallan ja häirinnän torjumiseksi

Koulutus ja taitojen kehittäminen

Työhyvinvointi lisääntyy ja mahdollisuudet jatkuvaan oppimiseen ja urakehitykseen paranevat yhdenvertaisuuden toteutuessa henkilöstön kohtelussa, palkkauksessa ja rekrytoinnissa

Mahdollisuus : Työnantajakuvan sekä innovaatio-, suoritus- ja kilpailukyvyn vahvistuminen avain- tehtäviin soveltuvimpien osaajien valinnan seurauksena

Työhyvinvointi ja mahdollisuudet jatkuvaan oppimiseen ja urakehitykseen heikentyvät, jos epäonnistutaan yhdenvertaisuudessa henkilöstön kohtelussa, palkkauksessa tai rekrytoinnissa

Riski : Työnantajakuvan sekä inno- vaatio-, suoritus- ja kilpailukyvyn heikentyminen, mikäli avaintehtäviin ei valita soveltuvimpia osaajia sekä Metsä Boardin houkuttelevuuden väheneminen erityisesti vähemmis- töjen keskuudessa

Työolot

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

Yhdistymisvapaus, yritysneuvos- tojen olemassaolo sekä työnteki- jöiden tiedonsaanti-, kuulemis- ja osallistumisoikeudet

Työehtosopimusneuvottelut

Työ- ja yksityiselämän tasapaino

Työntekijöiden työkyky ja työhyvinvointi para- nevat työoloja edistävien toimenpiteiden, kuten yrityskohtaisten työehtosopimusten, liukuvan työajan ja yksilöllisten vuorotyöaikamallin, seurauksena

Mahdollisuus : Työvoiman työkyvyn, työtyytyväisyyden ja sitoutumisen lisääntyminen Metsä Boardiin sekä yhtiön työnantajakuvan ja suori- tuskyvyn parantuminen

Työntekijöiden ja heidän läheistensä elämän- laatu ja hyvinvointi heikentyy ja eriarvoisuus lisääntyy mahdollisten puutteellisten työolojen seurauksena

Terveys ja turvallisuus

Työntekijöiden yleinen fyysinen ja psyykkinen hyvinvointi ja työkyky paranevat terveyttä ja turvallisuutta edistävien toimenpiteiden seurauksena

Riski : Työvoiman työkyvyn, työtyytyväisyyden ja sitoutumisen heikentyminen sekä Metsä Boardin työnantajakuvan ja suorituskyvyn lasku

Työntekijöiden fyysinen ja psyykkinen hyvin- vointi ja työkyky heikkenevät mahdollisten puutteellisten terveyden ja turvallisuuden toimenpiteiden seurauksena

Muut työhön liittyvät oikeudet

Yksityisyys

Mahdolliset tietosuojapuutteet voivat vaaran- taa henkilöstön yksityisyyden ja henkilötietojen suojan, mikä aiheuttaa henkistä kuormitusta ja heikentää hyvinvointia

Riski : Työvoiman työkyvyn, työ- tyytyväisyyden, luottamuksen ja sitoutumisen heikentyminen sekä pysyvät mainehaitat Metsä Boardille

Myönteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Kielteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Arvoketjun alkupää

Oma toiminta

Arvoketjun loppupää

Lyhyt (alle yksi vuosi)

Keskipitkä (1–5 vuotta)

Pitkä (yli 5 vuotta)

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet

2030-tavoite

2025

2024

2023

Oman henkilöstön tapaturmataajuus (TRIF)

0

4,8

3,4

6,1

Henkilöstön sitoutuneisuus, indeksi (asteikko 0–100)

AAA

A

A+

A+

Henkilöstötutkimuksen perusteella määriteltyjen toimenpiteiden toteutus, %

100

100

-

-

Naisia johtamisrooleissa, %

>35

25

25

23

Henkilöstön kokemus monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja mukaan ottamisen (DEI) toteutumisesta, Metsä meille kaikille -indeksi (asteikko 0–100)

100

72

73

-

Anonyymit rekrytoinnit avoimissa hauissa, %

100

100

99,2

72

Kaikkia vertailutietoja ei ole ilmoitettu vuonna 2025 asetettujen uusien 2030-tavoitteiden osalta.

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteista on kerrottu osioissa Kestävyy- den hallinto ja strategia sekä Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet .

Oma työvoima ei ole suoraan osallistunut tavoitteiden asettamiseen, mutta olennaisuusanalyysissä otetaan huomioon henkilöstölle suunnattujen tutkimusten, kuten henkilöstötutkimuksen, tulokset.

2030-kestävyystavoitteita käsitellään tehtaiden johtoryhmissä, joissa henkilöstön edustajat ovat mukana, sekä yhteistoimintatilaisuuksissa henkilöstön edustajien kanssa. Tulokset kestävyystavoitteissa etenemisestä ovat koko henkilöstön nähtävissä sisäisillä intranet-sivuilla neljännesvuosittain.

71

Tavoitteissa edistyminen

Oman henkilöstön työtapaturmataajuus (TRIF) – Työtapaturma- taajuus kasvoi edellisestä vuodesta, mutta pysyi kuitenkin vuosittaisen tavoitteen mukaisena kohti 2030 nolla tapaturmaa -tavoitetta. Valitettavasti sattuneiden työtapaturmien joukossa oli yksi vakava louk- kaantuminen, joten vahvaa panostusta ennakoivaan turvallisuustyöhön ja vakavien työtapaturmien ennaltaehkäisemiseen tulee jatkaa.

Henkilöstön sitoutuneisuus – Tavoitteessa ei edistytty suunnitelman mukaisesti. Sitoutumista edistäviä henkilöstötutkimuksen perusteella määriteltyjä toimenpiteitä seurattiin ja niiden toteuttaminen oli hyvällä tasolla. Toimenpiteiden seurantaa ja toteutusta jatketaan edelleen tulevina vuosina.

Henkilöstötutkimuksen perusteella määriteltyjen toimenpiteiden toteutus – Tavoitteessa edistyttiin suunnitelman mukaisesti, ja 100 prosentin tavoite saavutettiin vuonna 2025. Toimenpiteet keskittyivät mm. johtamisen kehittämiseen, avoimen keskustelukulttuurin vahvista- miseen sekä turvallisuusjohtamisen parantamiseen.

Naisia johtamisrooleissa – Naisten osuus johtamisrooleissa ei kasvanut tavoitteen mukaisesti vuonna 2025, ja toteuma pysyi samalla tasolla kuin edeltävänä vuonna. Mittari ja aikaisempien vuosien tulokset päivitettiin vuonna 2025.

Henkilöstön kokemus monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja mukaan ottamisen (DEI) toteutumisesta – Tavoitteessa ei edistytty suunnitelman mukaisesti. Metsä meille kaikille -visiota kuitenkin edistettiin valmentamalla esihenkilöitä monimuotoisuudesta, yhdenvertaisuudesta ja mukaan ottamisesta. Lisäksi tuotantolaitosten toimihenkilöitä valmennettiin psykologisen turvallisuuden merkityksestä työyhteisössä. Henkilöstön tietoisuutta ja osaamista kehitetään edelleen tulevina vuosina sisäisillä koulutuksilla ja koko henkilöstölle pakollinen Yhdenvertaisuus-verkkokoulutus uudistetaan vuoden 2026 aikana.

Anonyymit rekrytoinnit avoimissa hauissa – Anonyymien rekrytoin- tien käyttö vakiintui, ja 100 prosentin tavoite saavutettiin. Tämä tukee Metsä Boardin tavoitetta edistää rekrytointiprosessien yhdenvertai- suutta ja vähentää ennakkokäsitysten vaikutusta rekrytointipäätöksissä.

Vaikutusten kohteena oleva oma työvoima

Omaan työvoimaan kuuluvat työntekijät ovat pääsääntöisesti työsuhteisia työntekijöitä. Lisäksi esimerkiksi ICT-palveluissa ja tuotantolaitoksilla työskentelee suhteessa pieni määrä kolmansien yritysten työntekijöitä, joilla on työvoiman toimitussopimus Metsä Boardin kanssa.

Tunnistetut olennaiset kielteiset vaikutukset liittyvät pääasiassa yksit- täisiin tapauksiin, joista ihmisoikeusvaikutusten arvioinnissa korostuivat erityisesti työturvallisuuteen ja työhyvinvoinnin kuormittavuustekijöihin liittyvät vaikutukset. Mahdollisille tapaturmille alttiita ovat erityisesti tuotantolaitosten ja investointiprojektien henkilöstö. Tapaturmien tyypil- lisimpiä syitä ovat käsiin ja jalkoihin kohdistuneet vammat. Lisäksi koko henkilöstö voi altistua psyykkiseen hyvinvointiin ja kuormitukseen liittyville mahdollisille kielteisille vaikutuksille.

Metsä Boardissa on tunnistettu myös monimuotoisuuden ja tasa-arvon toteutumiseen kohdistuvia mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, kuten suku- puolten välisen tasa-arvon toteutumisen haasteet miesvaltaisella alalla. Lisäksi haasteita voi olla esimerkiksi oman työvoiman alkuperää, kieltä tai ikää koskevan monimuotoisuuden sekä vähemmistöjen tasa-arvoisen kohtelun toteutumisessa.

Merkittävimpien vaikutusten lisäksi arvioinnissa tunnistettiin työoloihin liittyviä mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, jotka koskevat erityisesti työn epätasaista jakautumista sekä työ- ja yksityiselämän tasapainoa. Lisäksi henkilöstön yksityisyyteen on tunnistettu mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, jotka koskevat tietosuojaa ja tietoturvaa.

Toimintaperiaatteet

Metsä Boardin oman työvoiman vastuullisuutta ohjaavat soveltuvan lain- säädännön lisäksi toimintaperiaatteet, jotka koostuvat yhtiön hallituksen hyväksymistä Metsä Groupin eettisistä toimintaperiaatteista (Code of Con- duct), politiikoista, Metsä meille kaikille -visiosta ja johtamisjärjestelmistä. Toimintaperiaatteet kattavat Metsä Boardin henkilöstön. Keskeisimmät työturvallisuuskoulutukset kattavat oman työvoiman eli oman henkilöstön ja vuokratyövoiman. Eettisistä toimintaperiaatteista ja politiikoista on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Motivoitunut työyhteisö -strategisen ohjelman painopistealueina ovat johtamisen ja henkilöstön osaamisen kehittäminen, tehtaiden yhtenäiset toimintamallit, monimuotoinen, yhdenvertainen ja mukaan ottava kulttuuri (DEI) sekä eettisen ja kunnioittavan yrityskulttuurin toteuttaminen ja kehit- täminen sekä tulevaisuuden henkilöstötarpeista huolehtiminen. Tavoite on, että työyhteisössä jokainen tuntee roolinsa ja työnsä merkityksen strategian toteuttajana. Turvalliset ja tehokkaat toiminnot ja orgaaninen kasvu -strategisen ohjelman painopistealueisiin lukeutuu työturvallisuuden jatkuva parantaminen. Tavoite on muun muassa vähentää työtapaturmien määrää.

Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille

Metsä Board on sitoutunut edistämään oman työvoimansa monimuotoi- suutta, yhdenvertaisuutta ja mukaan ottamista (DEI). Tätä työtä ohjaavat Metsä Groupin eettiset toimintaperiaatteet, yhdenvertaisuuspolitiikka ja Metsä meille kaikille -visio. HR-toiminto ohjaa ja toteuttaa yhdenvertaisuus- työtä yhteistyössä muiden toimintojen kanssa.

Eettiset toimintaperiaatteet ja yhdenvertaisuuspolitiikka sisältävät kiellon syrjiä sukupuolen, iän, alkuperän, rodun, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, poliittisen toiminnan, ammattiyhdistystoiminnan, perhesuhteiden, raskauden, terveydentilan, vammaisuuden, seksuaalisen suuntautumisen tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella. Myös välillinen syrjintä on kiellettyä. Syrjinnän kieltoa sovelletaan koko työsuhteen elinkaaren ajan riippumatta siitä, onko kyseessä vakituinen, määräaikainen vai osa-aikainen työsuhde.

Tietoisuutta monimuotoisuudesta, yhdenvertaisuudesta, mukaan ottamisesta ja syrjinnän kiellosta lisätään henkilöstölle pakollisilla eettisten toimintaperiaatteiden verkkokoulutuksella ja Yhdenvertaisuus-verkko- koulutuksella sekä sisäisten valmentajien toteuttamilla henkisen turvalli- suuden valmennuksilla. Teemat ovat osa kaikkien uusien toimihenkilöiden ja oppisopimuskoulutettavien perehdytyksiä sekä yhtiön esihenkilö- ja johtamisvalmennuksia.

Koulutus ja taitojen kehittäminen

Metsä Boardin johtamista ja henkilöstön taitojen kehittämistä ohjaa henkilöstöpolitiikka. Metsä Boardin johto ja henkilöstötoiminto vastaavat henkilöstöpolitiikkaan sisältyvien toimintaperiaatteiden toteutuksesta. Johtamis- ja esihenkilötyötä tuetaan valmennuksilla, joissa muun muassa perehdytään Metsä Groupin hyvän johtamisen periaatteisiin. Henkilöstön

72

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

taitoja kehitetään pitkäjänteisesti Metsä Boardin strategian ja tavoitteiden mukaisesti.

Työolot

Metsä Board noudattaa toimintamaissaan sovellettavia työehtokäytäntöjä paikallisen lainsäädännön lisäksi. Oikeudenmukaisiin työsuhteen ehtoihin on sitouduttu eettisissä toimintaperiaatteissa. Metsä Boardin työsuhteisista työntekijöistä 76 (77) prosenttia kuuluu työehtosopimusten piiriin. Suomessa Metsä Board noudattaa yrityskohtaisia kemiallisen metsäteollisuuden työehtosopimuksia.

Kaikki Metsä Boardin tuotantolaitokset ja 88 (88) prosenttia henki- löstöstä sijaitsevat Suomessa ja Ruotsissa, joissa työolosuhteita, kuten kohtuullista työaikaa, vuosilomaa, vanhempainvapaata ja osa-aikatyötä koskevat lakisääteiset vaatimukset ovat korkeatasoisia. Suomen-henki- löstön perhevapaiden palkanmaksukäytännöt on yhtenäistetty tasolle, joka ylittää perhevapaalainsäädännön vaatimukset ja yhdenvertaistaa vanhempien mahdollisuuksia hoitaa lasta. Kaikille Metsä Boardin työntekijöille maksetaan riittävää palkkaa (tilanne raportointikauden lopussa 31.12.2025). Metsä Boardin työntekijöillä on oikeus kuulua tai olla kuulumatta ammattiliittoon.

Terveys ja turvallisuus

Metsä Boardin työturvallisuutta ohjaa turvallisuusjohtamisjärjestelmä, joka koostuu yritysturvallisuuspolitiikasta, turvallisuusperiaatteista, -standardeista, -prosesseista ja työohjeista. Metsä Boardin turvallisuus- johtamisjärjestelmä ottaa huomioon kunkin maan lainsäädännön kuten Suomessa työturvallisuuslain. Yritysturvallisuuspolitiikassa määritetään turvallisuustoiminnan tavoitteet ja toimintamallit, joihin koko henkilöstön tulee toiminnassaan sitoutua. Turvallisuusperiaatteet ohjaavat turvalli- suutta koskevia päätöksiä ja määrittävät kriteerit turvallisuusprosessien ja -standardien laadinnalle. Työturvallisuuden ohjaamisen lisäksi myös ISO 45001 -standardi edellyttää turvallisuusjohtamisjärjestelmää. Turvallisuuden toimintaperiaatteiden toteutumisesta vastaa Metsä Boardin toimitusjohtaja Metsä Groupin ylimmän johdon määrittämien vaatimusten mukaisesti. Työturvallisuuden roolit ja vastuut on määritetty turvallisuusjohtamisen periaatteissa, joiden verkkokoulutus on pakollinen tuotantolaitosten henkilöstölle.

Kaikki Metsä Boardin tehtaat noudattavat ISO 45001 -työterveys ja -tur- vallisuusstandardia. Metsä Boardin kaikilla tuotantolaitoksilla on käytössä työpaikkojen organisointia ja työmenetelmien standardisointia kehittävä 5S-menetelmä, jonka tavoitteena on lisätä tuottavuutta, työturvallisuutta ja työhyvinvointia.

Tuotantolaitosten työntekijöistä ja palvelutoimittajista 100 (100) pro- senttia kuuluu ulkoisesti sertifioidun työturvallisuusjohtamisjärjestelmän piiriin. Tuotantolaitoksissa työskentelevien osuus koko Metsä Boardin työvoimasta on 81 (81) prosenttia. Toimistotyöntekijät tuotantolaitosten ulkopuolella kuuluvat Metsä Boardin työturvallisuusjohtamisjärjestelmän piiriin, mutta näitä toimintoja ei ole ulkoisesti sertifioitu.

Metsä Boardin työhyvinvointia ja työkyvyn edistämistä ja ylläpitoa ohjaa- vat eettiset toimintaperiaatteet sekä työhyvinvoinnin ja -turvallisuuden toimintaohje, joissa Metsä Group on sitoutunut edistämään henkilöstön fyysistä ja psyykkistä hyvinvointia. Työhyvinvoinnin ja työkyvyn edistämi- nen on ennakoivaa toimintaa ja sen tavoitteina on työntekijöiden työkykyä uhkaavien tekijöiden tunnistaminen, toimenpiteiden käynnistäminen ja ter- veyden ylläpito läpi työuran. Toimipaikat vastaavat paikallisesti soveltuvan

lainsäädännön ja Metsä Groupin asettamien työhyvinvointivaatimusten toteuttamisesta.

Metsä Board järjestää omalle henkilöstölleen terveyshuollon kunkin maan lainsäädännön mukaisesti. Tiedot terveyspalveluista on saatavilla sisäisillä intranet-sivuilla ja ne sisältyvät työntekijöiden perehdytykseen.

Muut työhön liittyvät oikeudet

Metsä Board on osana eettisiä toimintaperiaatteita sitoutunut toimimaan Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden mukaisesti sekä kunnioittamaan kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja Kansainvälisen työjärjestön ILO:n työ- elämän perusperiaatteiden ja -oikeuksien mukaisesti. Yhtiö on sitoutunut korjaamaan mahdolliset kielteiset ihmisoikeusvaikutukset YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteen sekä Metsä Groupin rikkomusten ilmoittamista ja niiden tutkintaa määrittävien periaatteiden mukaisesti. Metsä Board on eettisissä toimintaperiaatteissaan sitoutunut varmistamaan, että liiketoiminnassa ja toimitusketjussa ei esiinny lapsi- tai pakkotyövoiman käyttöä, ihmiskauppaa tai muunlaista nykyajan orjuutta. Metsä Board on keskittänyt tuotantonsa maihin, joissa ei ole merkittävää lapsi- tai pakkotyövoiman riskiä. Metsä Group julkaisee vuosittain UK Modern Slavery Act transparency statementin, jossa kuvataan toteutettuja toimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei yhtiön omassa toiminnassa tai toimitusketjussa esiinny modernia orjuutta. Metsä Board tukee YK:n Global Compact -aloitetta ja muun muassa sen ihmisoikeuksia ja työntekijöitä koskevia periaatteita. Ihmisoikeusasioita käsitellään muun muassa kestävän kehityksen, eettisten toimintaperiaatteiden ja yhdenvertaisuuden verkkokoulutuksissa, joiden säännöllistä suorittamista edellytetään koko henkilöstöltä.

Yksityisyys

Metsä Board on osana tietosuojapolitiikkaa sitoutunut henkilöiden yksityi- syyden suojaamiseen. Tietosuojapolitiikassa määritellään periaatteet ja säännöt, joita tulee noudattaa kaikessa henkilötietojen käsittelyssä. Työn- tekijöiden terveyteen liittyviä henkilötietoja käsittelevät vain tietyt henkilöt tietosuojalainsäädännön mukaisesti ja tilanteissa, joissa tiedot ovat lain edellyttämiä. Työntekijöiden terveyteen liittyvät tiedot säilytetään erillään työntekijöiden yleisistä henkilötiedoista. Tietosuojan hallintamallin avulla varmistetaan lainsäädännön, kuten EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR), toteutuminen.

Yhteydenpito vaikutuksista työvoiman ja työvoiman edustajien kanssa

Metsä meille kaikille -visio

Vuonna 2021 julkaistun Metsä meille kaikille -vision määrittämisessä hen- kilöstön vuorovaikutus oli tärkeässä roolissa. Vision sisältöön vaikuttivat muun muassa kansainvälisen omasta henkilöstöstä koostuvan työryhmän näkemykset sekä koko henkilöstölle suunnatun kyselyn tulokset. Vision toteutumiseen liittyvät toimipaikkakohtaiset kehitystoimenpiteet määri- tettiin paikallisjohdon työpajoissa käyttäen apuna paikallisia DEI-kyselyjä henkilöstölle.

Lakisääteiset tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmat laaditaan vuosittain henkilöstön edustajien kanssa.

73

Työehtosopimukset

Yrityskohtaisia kemiallisen metsäteollisuuden työehtosopimuksia uudistetaan sopijapuolten kanssa jatkuvan neuvottelun periaatteella. Yrityskohtaisten työehtosopimusten laatimisesta käynnistyivät työelämää uudistavat ja parantavat toimenpiteet yhteistyössä henkilöstön edustajien kanssa.

Yhteistoimintaan liittyvät toimenpiteet

Metsä Board noudattaa kaikissa toimintamaissaan paikallista työlain- säädäntöä ja soveltuvia työehtosopimuksia. Yhteistoimintaa toteutetaan kunkin maan lainsäädännön mukaisesti. Yhteistoiminnan tavoitteena on kehittää yhtiön toimintaa sekä parantaa henkilöstön mahdollisuuksia vaikuttaa omaan työhönsä, työoloihinsa ja asemaansa liittyvään päätök- senteossa yhtiössä. Vastuu yhteistoimintaan liittyvistä toimenpiteistä on henkilöstöhallinnolla yhdessä johdon ja henkilöstönedustajien kanssa.

Suomen luottamushenkilöille järjestetään vuosittain Metsä Groupin yhteistyöfoorumi sekä Metsä Boardin konsernikokous, joissa luottamus- henkilöt ja yhtiön johto käsittelevät luottamushenkilöiden kysymyksiä, kehitysehdotuksia sekä konsernin taloudellisesta tilannetta. Lisäksi Suomessa kaikkien tehtaiden johtoryhmissä on luottamushenkilö.

Metsä Boardilla on eurooppalainen yritysneuvosto (European Works Council, EWC). Niiden tavoitteena on edistää yhtiön sisäistä tiedonkulkua ja yhteydenpitoa johtoryhmän ja henkilöstön välillä ja keskustella säännöllisesti henkilökunnalle merkityksellisistä yhtiön monikansallista toimintaa koskevista kysymyksistä noudattaen ensisijaisesti suomalaista EWC-sopimusta. Yritysneuvostoa ei ole tarkoitettu kansallisilla tai paikalli- silla työehtosopimuksilla säädeltävien asioiden käsittelyyn.

Henkilöstötutkimus ja Pulssi-kysely

Yhtiössä toteutetaan vuosittain henkilöstötutkimus, joka mittaa henki- löstön sitoutuneisuutta, johtamistyön laatua ja henkilöstön näkemystä toiminnan eettisyydestä. Lisäksi tutkimuksesta saadaan henkilöstön sitoutuneisuutta mittaava indeksi sekä Metsä meille kaikille -indeksi, joka mittaa henkilöstön kokemuksia monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja mukaan ottamisen toteutumisesta yhtiössä. Henkilöstötutkimuksen tuloksia täydentää neljä kertaa vuodessa toteutettava Pulssi-kysely, joka mittaa henkilöstön sitoutumista yhtiöön ja näkemystä toiminnan eetti- syydestä. Henkilöstö voi antaa henkilöstötutkimuksen ja Pulssi-kyselyn kautta kirjallista palautetta eettisyyden toteutumisesta sekä tuoda esiin mahdollisia epäkohtia. Eettisten epäkohtien ilmoittamiseen tarkoitetusta eettisestä ilmoituskanavasta on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Henkilöstöhallinto vastaa sekä henkilöstötutkimuksen että Pulssi-kyse- lyn toteutuksesta ja tukee yhtiön johtoa tutkimusten tulosten käsittelyssä ja huomioimisessa päätöksenteossa. Tulokset käydään läpi eri organisaa- tiotasoilla sekä luottamushenkilöiden kanssa. Toimenpiteiden käsittelystä on kerrottu lisää kohdassa Toimenpiteet . Henkilöstötutkimuksen ja Pulssi-kyselyn tulokset ovat strategian toteutumisen mittareita.

Henkilöstötutkimuksen ja Pulssi-kyselyn tehokkuutta mitataan arvioi- malla kyselyiden vastausprosentteja, asetettujen kehitystoimenpiteiden toteuttamista sekä vertaamalla tuloksia muihin yhtiöihin.

Turvallisuusvartit ja työsuojelutoimikunnat

Työturvallisuutta edistetään ja tuetaan turvallisuusvarteilla eli työvoiman infotilaisuuksilla, jotka kirjataan järjestelmään. Turvallisuusvarttien

kattavuutta arvioidaan seuraamalla turvallisuusvarteille asetettuja tavoitemääriä.

Toimipaikkojen työsuojelutoimikunnissa käsitellään säännöllisesti omaan työvoimaan kuuluvien eri ryhmien kesken työturvallisuuden edistämistä. Työsuojelutoimikunta tekee vuosittain työsuojelun toimintasuunnitelman, jonka perusteella työsuojelupäällikkö yhteistyössä työsuojelutoiminkunnan kanssa määrittää työturvallisuuden keskeisimmät kehitystoimenpiteet. Työsuojelutoimikunnat edustavat koko omaa työvoi- maa eli omaa henkilöstöä ja vuokratyövoimaa.

Vastuu turvallisuusvarttien toteutumisesta ja työsuojelutoimikunnista on linjajohdolla. Yhteydenpidon vaikuttavuutta on pyritty lisäämään osallistamalla sidosryhmiä mukaan työturvallisuuden yhteydenpidon prosesseihin.

Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi

Metsä Board huomioi velvoitteen korjata omaan työvoimaan kohdistuvat mahdolliset kielteiset vaikutukset. Metsä Groupin rikkomusten ilmoitta- mista ja niiden tutkintaa määrittävien periaatteiden mukaisesti yhtiö arvioi tapauskohtaisesti kohtuulliset korjaustoimet sen varmistamiseksi, että lou- kattu henkilö saatetaan vastaavaan asemaan tai mahdollisimman lähelle tilannetta, jossa oltaisiin, jollei rikkomusta olisi tapahtunut. Arvioinnissa huomioidaan loukattujen henkilöiden oikeudet.

Eettinen ilmoituskanava

Oma työvoima voi ilmoittaa havaitsemistaan eettisistä epäkohdista tai lainsäädännön rikkomuksista Metsä Groupin eettiseen ilmoituskanavaan, esihenkilölle, paikalliselle johdolle, henkilöstöhallinnolle tai Complian- ce-komitealle. Eettisestä ilmoituskanavasta, epäkohtien esiin tuomisesta ja ilmoitusten käsittelystä on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Työolot

Terveys ja turvallisuus

Metsä Boardin riskienarviointia ja -hallintaa tukee HSEQ-järjestelmä, joka on tarkoitettu muun muassa turvallisuushavaintojen, tapaturmien, läheltä piti -tilanteiden, korjaavien toimenpiteiden sekä turvallisuusvarttien ja turvakierrosten, kirjaamiseen ja seurantaan. Kirjauksia voi tehdä koko oma työvoima. Turvallisuushavainnot käsitellään päivittäisissä palavereissa. Metsä Board ei hyväksy vastatoimia ilmoittajia vastaan. Ilmoittaja voi halutessaan jättää ilmoituksen myös anonyymisti eettisen ilmoituskanavan kautta.

Kaikki tapaturmat ja vaaratilanteet tutkitaan. Tutkinnalla luodaan edel- lytykset vastaavien tapausten välttämiseen sekä tunnistetaan mahdolliset puutteet turvallisuuden johtamisessa. Tutkintaraportin valmistuessa koostetaan tutkinnan yhteenvetomateriaali, joka jaetaan kaikille Metsä Groupin liiketoiminta-alueille.

Toimenpiteet

Osana kustannussäästö- ja kannattavuuden parantamisohjelmaa Metsä Board aloitti lokakuussa 2025 muutosneuvottelut, joiden piirissä oli koko henkilöstö. Neuvottelujen seurauksena Metsä Boardin kaikissa toiminta- maissa vähennettiin yhteensä 310 työtehtävää. Aiemmin vuoden aikana

74

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Takon kartonkitehtaan sulkeminen ja Kyron kartonkitehtaan tehostaminen johti yhteensä 208 työtehtävän vähentämiseen, joista 95 henkilöä työllistyi uudelleen Metsä Boardin ja Metsä Groupin sisällä.

Metsä Board kartoittaa omaan työvoimaansa kohdistettavia toimenpi- teitä tunnistettujen vaikutusten pohjalta. Omaan työvoimaan kohdistuvia vaikutuksia arvioidaan systemaattisesti kaksoisolennaisuusanalyysin avulla, jossa huomioidaan henkilöstöön kohdistuvien tutkimusten, kuten vuosittain toteutettavan henkilöstötutkimuksen tulokset.

Henkilöstötutkimuksen tulosten perusteella laaditaan toimenpidesuun- nitelma aiheille, joiden tulokset olivat heikoimmat. Esihenkilöt käsittelevät henkilöstötutkimuksen tulokset omien tiimiensä kanssa. Tarkasteluun voivat osallistua myös HR-toiminto ja tarvittaessa kolmas osapuoli. Tulos- ten pohjalta tiimit valitsevat tarvittavat toimenpiteet, joiden toteutumista seurataan tiimipalavereissa ja yhtiön johdossa.

Toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta arvioidaan henkilöstö- tutkimuksen ja Pulssi-kyselyn avulla. Kyselyt mittaavat eettisyyden ja yhdenvertaisuuden toteutumista, henkilöstön sitoutuneisuutta sekä johtamistyön laatua. Lisäksi eettiseen ilmoituskanavaan tulleiden ilmoitus- ten sekä muiden Compliance-komitealle selvitykseen tulleiden tapausten perusteella muodostuu kuva eettisyyden toteutumisen tilasta jälkikäteen vuositasolla.

Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille

Jatkuvat toimenpiteet

Metsä meille kaikille -vision painopistealueet ovat yhdenvertaisuus ja sukupuolten välinen tasa-arvo, monimuotoisuus, mukaan ottaminen ja kulttuurin muutos. Ne ohjaavat henkilöstöön liittyvien prosessien kehitystä sekä vuosittain määriteltäviä toimenpiteitä vision saavuttamiseksi.

Osana jatkuvaa kehitystyötä tehdään vuosittainen palkkatasa-arvo- selvitys, koulutetaan henkilöstöä säännöllisesti ja varmistetaan, että johdon koulutusohjelmien sukupuolijakauma vastaa DEI-tavoitteita. Seuraajasuunnittelussa otetaan huomioon pyrkimys tasapainoisempaan sukupuolijakaumaan yhtiön tehtävissä. Metsä Boardin rekrytointikumppa- nit ovat sitoutuneet DEI-tavoitteisiin.

Päärekrytointitapa on anonyymi rekrytointi. Se tukee henkilöstön monimuotoisuutta rohkaisemalla eri taustaisia henkilöitä hakemaan töihin Metsä Boardiin. Anonyymillä rekrytoinnilla pyritään siihen, että henkilöstö pohtii ennakkokäsityksiään ja niiden mahdollista vaikutusta rekrytointiin. Anonyymin rekrytoinnin käyttöönoton jälkeen esimerkiksi naisten osuus kaikista palkatuista henkilöistä on kasvanut suhteellisesti 8 (21) prosenttia, vuodesta 2021 vuoteen 2025.

Raportointivuoden toimenpiteet

Vuoden 2025 aikana työsuojelutoimikunnille Suomessa sekä vastaaville kohderyhmille muissa toimintamaissa toteutettiin koulutusohjelma, joka keskittyi henkisen turvallisuuden teemoihin ja niiden sisäiseen valmentamiseen. Ohjelman sisältö kattoi muun muassa epäasiallisen kohtelun, kiusaamisen, häirinnän, syrjinnän ja psykologisen turvallisuuden käsitteet sekä keinot epäkohtiin puuttumiseksi. Koulutukseen osallistuneet henkilöt valmensivat oman yksikkönsä työsuojelutoimikunnan jäseniä ja esihenkilöitä koulutuksessa läpikäytyjen teemojen osalta. Lisäksi Metsä Groupin HR-toiminnolle järjestettiin monimuotoisuutta koskeva koulutus- kokonaisuus ammatillisen osaamisen tukemiseksi.

Henkisen turvallisuuden ja mukaan ottamisen koulutuksia jatketaan tulevina vuosina tuotantoyksiköissä, ja vastaavia koulutuksia suunnitellaan myös tuotantolaitosten ulkopuolella työskentelevälle henkilöstölle.

Koulutus ja taitojen kehittäminen

Jatkuvat toimenpiteet

Ammattitaitoisen henkilöstön saatavuutta ja pysyvyyttä pyritään varmistamaan kehitysohjelmien ja seuraajasuunnitelmien avulla sekä panostamalla oppilaitosyhteistyöhön ja vetovoimaan työnantajana. Osaa- miskartoitusten avulla tuetaan moniosaamisen kehittämistä ja osaamisen mittaamista. Henkilökohtaisten arviointien ja laajempien osaamiskar- toitusten avulla voidaan ohjata yksilö-, ryhmä- ja organisaatiotasoista osaamisen kehittämistä ja kehitysohjelmien sisältöjä.

Metsä Board kannustaa henkilöstöä aktiivisesti kehittämään osaamis- taan ja osallistumaan erilaisiin koulutuksiin. Kaikille luodaan henkilökoh- tainen kehityssuunnitelma tukemaan osaamisen kehittämistä henkilö- ja tiimitasolla. Mentorointiohjelmat ja tehtäväkierrot tukevat henkilöstön ammatillista kasvua ja mahdollistavat hiljaisen tiedon hyödyntämisen.

Osaamisen kehittämistä seurataan kahdella tasolla. Metsä Boardissa seurataan henkilökohtaisten kehityssuunnitelmien määrää sekä henkilös- tötutkimuksen tulosta liittyen oman osaamisen hyödyntämismahdollisuuk- siin. Lisäksi akatemioista ja muista koulutusohjelmista kerätään palaute.

Metsä Boardin työntekijät kuuluvat tulospalkkiojärjestelmään ja jokaisen työntekijän tulospalkkiotavoitteisiin sisältyy kestävyystavoite. Henkilökohtaiset tavoitteet ja kehityskohteet asetetaan vuosittain ja niiden edistymistä seurataan kehityskeskusteluissa, jotka jokainen työntekijä käy esihenkilönsä kanssa kaksi kertaa vuodessa. Tulospalkkiojärjestelmä ei koske harjoittelijoita, opinnäytetyöntekijöitä, alle neljä kuukautta tulospalkkiovuoden aikana työskennelleitä eikä henkilöitä, jotka eivät ole työsuhteessa tulospalkkion maksuajankohtana.

Raportointivuoden toimenpiteet

Vuonna 2025 osaamista kehitettiin talouden, myynnin, hankinnan, kestävän kehityksen ja johtamisen akatemioissa. Näiden lisäksi aloitettiin tuotannon akatemia.

Henkilöstöjärjestelmä Workdayhin otettiin käyttöön Learning-toiminnal- lisuus tukemaan ja tehostamaan osaamisen kehittämisen seurantaa sekä koulutusten hallintaa. Toiminnallisuus kokoaa Metsä Groupin tarjoamat koulutukset yhteen paikkaan ja ohjaa osaamisen kehittämisen suunnitel- mallisuuteen yksilötasolla.

Työolot

Koko Metsä Boardin henkilöstö on samassa henkilöstöjärjestelmässä, mikä vähentää riskiä lain- tai sopimusten vastaisista työehdoista tai palkoista. Yhtiössä on osassa työtehtäviä käytössä joustavat työajat ja hybridityö- malli, jossa etätyötä voi tehdä osan viikosta. Yhtiö tukee työntekijöiden hyvinvointia elämän eri vaiheissa ja mahdollistaa pitkän uran tarjoamalla erilaisia ratkaisuja, kuten tehtäväkiertoa.

Raportointivuoden toimenpiteet

Raportointivuonna toteutettujen muutosneuvottelujen seurauksena henkilöstölle tarjottiin muutosturvaa jokaisessa maassa paikallisen lainsäädännön mukaan.

75

Terveys ja turvallisuus

Jatkuvat toimenpiteet

Metsä Boardissa turvallisuusjohtaminen perustuu vaarojen ja riskien ennaltaehkäisyyn. Toimintaa ohjaavat turvallisuusprosessit ja -standardit sekä työohjeet. Turvallisuusjohtamisen periaatteiden verkkokoulutus on pakollinen tuotantolaitosten henkilöstölle. Lisäksi vaaratekijöitä ja riskejä käsittelevä verkkokoulutus, Yleinen turvallisuusperehdytys, on pakollinen Metsä Boardin tuotantolaitoksissa ja rakennustyömailla työskentelevälle omalle työvoimalle.

Turvallinen työympäristö varmistetaan yhteisillä työturvallisuuss- tandardeilla, ennakoivilla jatkuvaperusteisilla toimenpiteillä, kuten riskienarvioinnilla, turvallisuushavainnoilla, -kierroksilla ja -koulutuksilla sekä turvallisuutta parantavilla investoinneilla. Turvallisuusstandardit määrittelevät erilliset toimintatapavaatimukset korkean riskin työtehtäville. Työlupastandardi kattaa näistä keskeisimmät: turvaerotuksen, korkealla työskentelyn, nostotyöt, suljetun tilan työskentelyn, kaivannot ja tulityöt.

Nolla tapaturmaa -tavoitteen saavuttamista tukevat pitkän aikavälin turvallisuuden painopistealueet, joita ovat yhteisten työturvallisuusstan- dardien käyttöönotto, henkilökohtainen riskienarviointi ja käsiturvallisuu- den kehittäminen. Painopistealueiden perusteella asetetut toimenpiteet ohjaavat turvallisuustyön kehitystä, määrittävät keskeiset tavoitteet ja parantavat turvallisuustyön ennakoitavuutta.

Työturvallisuustoimenpiteitä seurataan aktiivisesti HSEQ-jär- jestelmässä, jossa toimenpiteet luokitellaan niiden vaikutuksen työturvallisuuteen mukaan. Nolla tapaturmaa -tavoitteen avulla arvioidaan työturvallisuustoimenpiteiden tehokkuutta isossa kuvassa.

Terveydenhuolto arvioi terveystarkastuksin ja terveyskyselyin henkilön terveydentilaa suhteessa työn vaatimuksiin ja työssä esiintyviin altisteisiin. Vuokratyövoiman terveyspalveluista vastaa oma työnantaja. Työpaikan olosuhteet pyritään järjestämään mahdollisimman terveysturvallisiksi mm. siisteyden ja riittävän ilmanvaihdon avulla sekä varmistamalla henkilös- uojainten asianmukaisuus, käyttö ja riittävyys. Toimenpiteiden ansiosta yleisimmät ammattitaudit, kemikaalin tai pölyn aiheuttama allerginen reak- tio iholla tai hengityselimistössä, ovat väistymässä. Metsä Boardin tietoon ei ole tullut omalle työvoimalle tai palvelutoimittajille ammattitaudeista johtuneita kuolemantapauksia.

Työssä suoriutumisen tueksi on määritetty toimintamallit kuntouttavalle toiminnalle ja varhaiselle tuelle sekä päihdeohjelma. Varhaisen tuen toteu- tumista seurataan ennalta asetettuihin tavoitteisiin ja tarpeisiin nähden. Esihenkilöille tarjotaan vuosittain säännöllistä ohjeistusta ja koulutusta työhyvinvoinnin johtamiseen, jotta työkyky ja työhyvinvointi mielletään osaksi päivittäistä johtamista.

Raportointivuoden toimenpiteet

Vuoden 2025 turvallisuustyön keskeisimmät painopistealueet olivat konsernilaajuinen turvallisuusjohtamisen valmennusohjelma sekä reilun ja oikeudenmukaisen (Fair & Just) turvallisuuskulttuurin vakiinnuttaminen.

Turvallisuusjohtamisen valmennusohjelma jatkui vuonna 2025 Suomen tuotantolaitoksilla ”train the trainer” -mallilla, jossa esihenkilöt vastasivat itse valmennuksen toteutuksesta tuotannon työntekijöille. Valmennuk- sessa keskityttiin turvallisuusvastuiden ja -velvollisuuksien läpikäyntiin organisaation eri tasoilla. Lisäksi edellisvuonna käynnistetty toimihenkilö- ja esihenkilövalmennus laajennettiin vuonna 2025 Husumin kartonki- ja sellutehtaalle tuotannon toimihenkilöiden turvallisuusvalmennuksiin.

Reilun ja oikeudenmukaisen turvallisuuskulttuurin periaatteet otettiin käyttöön osana turvallisuusvalmennuksia. Uuden toimintatavan tavoitteena on korostaa ohjeiden noudattamisen tärkeyttä tapaturmien ehkäisyssä ja esihenkilöiden vastuuta tiimiläisten turvallisen toiminnan varmistamisessa. Toteutustavan keskiössä ovat henkilöstön tietoisuuden lisääminen keskeisistä turvallisuussäännöistä sekä sitoutuminen niiden mukaiseen toimintaan. Lisäksi toimintatapa yhdenmukaistaa poikkeamiin puuttumisen käytännöt ja jatkotoimenpiteet, jotka koskevat yksilöä, hänen esihenkilöään ja koko organisaatiota.

Vuonna 2025 työhyvinvoinnin edistämisen erityishuomio oli henkilöstön tuki- ja liikuntaelimistön kunnon sekä mielen hyvinvoinnin tukemisessa. Henkilöstölle suunnattujen webinaarien ja terveysvarttien keskeisinä tee- moina olivat ergonomia, mukaan lukien aivoergonomia, sekä resilienssin ja psykologisen turvallisuuden vahvistaminen.

Vuonna 2024 käynnistettyjä kokeiluja yksilöllisestä vuorotyön työaikamallista jatkettiin kaikilla Suomen tuotantolaitoksilla vuonna 2025. Kokemukset ovat olleet myönteisiä, ja kokeilua jatketaan vuonna 2026.

Raportointivuonna toteutettujen muutosneuvottelujen seurauksena henkilöstölle ja esihenkilöille tarjottiin tukea haastaviin tilanteisiin sekä irtisanomisten käsittelyyn.

Muut työhön liittyvät oikeudet

Jatkuvat toimenpiteet

Ihmisoikeuksien toteutuminen huomioidaan osana henkilöstöhallinnon prosessien kehitystä. Vuonna 2024 toteutetun ihmisoikeusvaikutusten arvioinnin lisäksi eettinen ilmoituskanava sekä uudistetun henkilöstö- tutkimuksen eettisyyskysymykset ja kerätty avoin palaute ovat tärkeitä työkaluja ihmisoikeusvaikutusten tunnistamisessa.

Raportointivuoden toimenpiteet

Panostukset työturvallisuuteen ja -hyvinvointiin, DEI-työhön sekä näitä aiheita käsittelevät verkkokoulutukset ovat olleet keskeisiä ihmisoikeuksien toteutumiseen vaikuttavia käytännön toimenpiteitä vuonna 2025.

Yksityisyys

Jatkuvat toimenpiteet

Henkilöstön henkilötietosuojan osalta on määritetty työntekijän henki- lötietojen käsittelyä koskevat menettelytavat sekä tietosuojapolitiikka, joita koko henkilöstön tulee noudattaa. Metsä Boardissa tietosuoja ja tietoturva toteutuvat korkeatasoisin teknisin ja hallinnollisin keinoin. Sama vaatimustaso koskee työterveyspalveluja tuottavia yhtiöitä, ja se sisältyy sopimuksiin. Tietosuojan varmistamiseksi henkilöstö osallistuu verkko- koulutuksiin, kuten koko henkilöstölle pakolliseen tietosuojakoulutukseen. HR-henkilöstölle ja esihenkilöille on lisäksi oma pakollinen syventävä verkkokoulutus, jossa perehdytään erityisesti työntekijöiden tietojen käsittelyyn ja sitä koskevaan erityislainsäädäntöön. Tietosuojaan liittyviä teemoja käsitellään henkilöstöjohtajien ja keskeisten henkilöstöhallinnon prosessien omistajien tapaamisissa neljä kertaa vuodessa. Lisäksi jokai- sella on mahdollisuus esittää henkilötietojansa koskevia pyyntöjä Metsä Groupin verkkosivujen kautta.

Raportointivuoden toimenpiteet

Vuonna 2025 julkaistiin päivitetty versio kaikille esihenkilöille ja HR-henki- löstölle suunnatusta tietosuojan syventävästä verkkokoulutuksesta.

76

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Olennaisten vaikutusten hallintaan osoitetut taloudelliset resurssit

Vapaaehtoiset sosiaalikulut vuonna 2025 olivat yhteensä 4,9 (4,6) mil- joonaa euroa. Näihin kuluihin sisältyvät muun muassa työterveyshuollon, virkistystoiminnan, työturvallisuusvarusteiden sekä lounasruokailujen kustannukset.

Henkilöstön koulutuskulut vuonna 2025 olivat yhteensä 2,1 (1,5) miljoonaa euroa.

Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset

Vuonna 2025 Metsä Boardin tietoon tuli tapauksia, joilla on voinut olla välitön tai välillinen kielteinen vaikutus yhtiön ihmisoikeusvastuun toteutumiseen. Metsä Boardin tavoite kohti nolla tapaturmaa -tavoitetta etenee suunnitellusti. Vahvasta turvallisuuteen panostuksesta huolimatta vuonna 2025 tapahtui kaksi vakavaa työtapaturmaa. Onnettomuuksista yksi sattui palvelutoimittajalle ja yksi omalle henkilöstölle. Kaikki sattuneet tapaturmat tutkittiin perusteellisesti tiiviissä yhteistyössä asianomaisten henkilöiden ja asiantuntijoiden kanssa. Tapahtumatutkintojen myötä tapauksille määritettiin korjaavat ja ennaltaehkäisevät toimenpiteet. Lisäksi tapahtumien opit jaettiin muille liiketoiminta-alueille vastaavien onnettomuuksien välttämiseksi tulevaisuudessa.

Yhtiö vastaanotti vuonna 2025 yhteensä kolme häirintään tai syrjintään liittyvää ilmoitusta. Yksi selvitetyistä häirintätapauksista johti irtisano- miseen ja yksi kirjalliseen varoitukseen. Yksikään yhtiön tietoon tullut väärintoimimisilmoitus ei koskenut pakkotyötä tai lapsityövoiman käyttöä.

Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimi- seen on kuvattu osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen.

Mittarit

Työsuhteisten työntekijöiden sukupuolijakauma

2025

2024

Miehet

1 650

1 856

Naiset

480

553

Muut

0

0

Ei ilmoitettu

0

0

Työsuhteiset työntekijät yhteensä

2 130

2 409

Metsä Boardin henkilöstöjärjestelmässä henkilön sukupuoli määräytyy juridisen sukupuo- len mukaan.

Työsuhteiset työntekijät maittain

2025

2024

Suomi

1 131

1 344

Ruotsi

740

775

Puola

116

127

Yhdysvallat

62

76

Muut maat

81

87

Maat, joissa on yli 50 työntekijää.

Työntekijöiden vaihtuvuus ja rekrytoinnit

2025

2024

Työntekijöiden vaihtuvuus yhteensä, lkm.

253

106

Työntekijöiden vaihtuvuus yhteensä, %

13

4,8

Naiset

13

5,3

Miehet

13

4,7

Alle 30-vuotiaat

16

3,4

30–50-vuotiaat

10

2,8

Yli 50-vuotiaat

15

7,1

Rekrytoitujen henkilöiden määrä yhteensä

30

62

Naiset

9

18

Miehet

21

44

Alle 30-vuotiaat

6

20

3 0–50-vuotiaat

21

33

Yli 50-vuotiaat

3

9

77

Työsuhteiset työntekijät sopimustyypeittäin eriteltynä sukupuolen mukaan

Naiset

Miehet

Muut

Ei ilmoitettu

Yhteensä

2025

2024

2025

2024

2025

2024

2025

2024

2025

2024

Työsuhteisten työntekijöiden määrä

480

553

1 650

1 856

0

0

0

0

2 130

2 409

Vakinaisten työsuhteisten työntekijöiden määrä

439

480

1 550

1 741

0

0

0

0

1 989

2 221

Määräaikaisten työsuhteisten työntekijöiden määrä

37

65

82

89

0

0

0

0

119

154

Vaihtelevalla työajalla työskentelevien työsuhteisten työntekijöiden määrä

4

8

18

26

0

0

0

0

22

34

Kokoaikaisten työsuhteisten työntekijöiden määrä

455

518

1 589

1 765

0

0

0

0

2 044

2 283

Osa-aikaisten työsuhteisten työntekijöiden määrä

25

35

61

91

0

0

0

0

86

126

Metsä Boardin henkilöstöjärjestelmässä henkilön sukupuoli määräytyy juridisen sukupuolen mukaan.

Työsuhteiset työntekijät sopimustyypeittäin eriteltynä maittain

Suomi

Ruotsi

Puola

Yhdysvallat

Muut maat

Yhteensä

2025

2024

2025

2024

2025

2024

2025

2024

2025

2024

2025

2024

Työsuhteisten työntekijöiden määrä

1 131

1 344

740

775

116

127

62

76

81

87

2 130

2 409

Vakinaisten työsuhteisten

työntekijöiden määrä

1 021

1 192

719

756

106

111

62

76

81

86

1 989

2 221

Määräaikaisten työsuhteisten työntekijöiden määrä

88

118

21

19

10

16

0

0

0

1

119

154

Vaihtelevalla työajalla työskentelevien työsuhteisten työntekijöiden määrä

22

34

0

0

0

0

0

0

0

0

22

34

Kokoaikaisten työsuhteisten työntekijöiden määrä

1 089

1 268

701

729

114

126

61

75

79

85

2 044

2 283

Osa-aikaisten työsuhteisten työntekijöiden määrä

42

76

39

46

2

1

1

1

2

2

86

126

Maat, joissa on yli 50 työntekijää.

Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

Kattavuusaste

Työsuhteiset työntekijät - ETA-alue

Työsuhteiset työntekijät - muu kuin ETA-alue

Edustus työpaikalla (vain ETA-alue)

0–19 %

Puola

Yhdysvallat

20–39 %

40–59 %

60–79 %

Suomi

80–100 %

Ruotsi

Suomi, Ruotsi

Maat, joissa on yli 50 työntekijää.

Omaan työvoimaan kuuluvat muut kuin työsuhteiset työntekijät

2025

2024

Ulkopuolisen työvoiman

kokonaismäärä omassa

työvoimassa

2

3

Työsuhteisten työntekijöiden ikäjakauma

2025

2024

Alle 30-vuotiaat

223

330

30–50-vuotiaat

998

1 095

Yli 50-vuotiaat

909

984

Johdon sukupuolijakauma

2025

2024

Miesten ja naisten välinen osuus johdossa

115/39

130/43

Miesten ja naisten välinen osuus johdossa, %

75/25

75/25

Sosiaalinen suojelu

Maat, joissa ei ole

sosiaaliturvaa listattujen elämäntapahtumien osalta

Sairaus

Työttömyys alkaen siitä, kun oma työntekijä työskentelee yrityksessä

Intia, Singapore

Työssä saatu vamma ja työkyvyttömyys

Intia, Singapore

Perhevapaa

Eläkkeelle siirtyminen

Intia

78

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Koulutus ja taitojen kehittäminen

2025

2024

Säännöllisiin tulos- ja urakehityskeskusteluihin osallistuneet työsuhteiset työntekijät, %

96

94

Naiset

94

88

Miehet

97

96

Työntekijät

96

94

Toimihenkilöt

98

94

Johto

96

97

Työsuhteisten työntekijöiden koulutustuntien keskimääräinen lukumäärä

11

20

Naiset

11

23

Miehet

10

19

Työntekijät

9,3

18

Toimihenkilöt

12

24

Johto

20

34

Perhevapaat

2025

2024

Perhevapaaseen oikeutetut työntekijät, lkm.

2 130

2 409

Perhevapailla olleet työntekijät, lkm.

201

201

Perhevapailla olleet naiset, lkm.

49

46

Perhevapailla olleet miehet, lkm.

152

155

Perhevapaaseen oikeutetut työntekijät, %

100

100

Perhevapailla olleet työntekijät, %

9,4

8,3

Perhevapailla olleet naiset, %

10

8,3

Perhevapailla olleet miehet, %

9,2

8,4

Terveys ja turvallisuus

2025

2024

OMA HENKILÖSTÖ

Työtapaturmat

17

13

Työtapaturmataajuus, TRIF

4,8

3,4

Poissaoloon johtaneet työtapaturmat

15

11

Poissaoloon johtaneiden tapaturmien taajuus, LTA1F

4,2

2,9

Kuolemaan johtaneet työtapaturmat

0

0

Ammattitaudit

0

0

Kuolemaan johtaneet ammattitaudit

0

0

Työperäisten vammojen ja työtapaturmista johtuvien kuolemantapausten sekä työperäisen terveysongelmien ja niistä johtuvien kuoleman- tapausten vuoksi menetettyjen päivien lukumäärä

195

265

PALVELUTOIMITTAJAT

Työtapaturmat

10

4

Työtapaturmataajuus, TRIF

5,2

2,0

Kuolemaan johtaneet työtapaturmat

0

0

Kokonaisansiot

2025

2024

Korkeimmin palkatun henkilön vuotuisen kokonais- ansion suhde vuotuisten kokonaisansioiden mediaa- niin (pois lukien korkeimmin palkattu henkilö)

16

25

Naisten ja miesten kokonaispalkkojen suhde

Suomi

Ruotsi

Puola

Yhdysvallat

%

2025

2024

2023

2025

2024

2023

2025

2024

2023

2025

2024

2023

Työntekijät

92

94

95

100

100

97

-

-

-

-

-

-

Toimihenkilöt

98

96

98

99,5

97

93

98,6

97

98

95

97

-

Maat, joissa on yli 50 työntekijää.

Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset

2025

2024

KAIKKI ILMOITUKSET LIITTYEN EPÄEETTISEEN TOIMINTAAN

Kaikki ilmoitukset

29

22

Täysimääräiseen tutkintaan johtaneet ilmoitukset

14

13

OECD:n monikansallisille yrityksille tarkoitetuille kansallisille yhteyspisteille tehdyt ilmoitukset

0

0

SYRJINTÄ- JA HÄIRINTÄTAPAUKSET

Ilmoitetut syrjintä- ja häirintätapaukset

3

3

Vahvistetut syrjintä- ja häirintätapaukset

2

2

Ilmoitettujen syrjintä- ja häirintätapausten perusteella maksettujen sakkojen, seuraamusten ja vahingonkorvausten kokonaismäärä

0

0

VAKAVAT IHMISOIKEUSTAPAUKSET

Vakavat ihmisoikeustapaukset (lapsi- ja pakkotyö, ihmiskauppa)

0

0

Ilmoitettujen vakavien ihmisoikeustapausten perusteella maksettujen sakkojen, seuraamusten ja vahingonkorvausten kokonaismäärä

0

0

Mittareiden laatimisperiaatteet

Omaa työvoimaa koskevat luvut sisältävät koko Metsä Board -konsernin. Laskelmiin käytettävä henkilöstömäärä ilmoitetaan lukumääränä raportointikauden lopussa (31.12.2025). Henkilös- tön lukumäärä sisältää myös ei-aktiiviset työntekijät kuten per- hevapailla olevat henkilöt. Metsä Board työllistää vuodessa noin 250 (330) kausiluonteista kesätyöntekijää, opinnäytetyöntekijää ja harjoittelijaa, joista kaikki eivät ole työsuhteessa raportointi- kauden lopussa, jolloin henkilömäärä lasketaan. Henkilöstömäärä kokoaikavastaavana ilmaistuna, vuoden lopussa ja keskimäärin, on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 2.1. Merkittävin henkilöstömäärän laskua edellisvuoteen verrattuna selittävä tekijä ovat vuoden 2025 aikana toteutetut muutosneuvottelut.

Ulkopuolinen taho ei ole validoinut mittareita.

Vaihtuvuus ja rekrytoinnit

Rekrytoinnit sisältävät vakituiset uudet palkkaukset. Työntekijöi- den vaihtuvuuteen lasketaan kaikki lähtösyyt (pl. liikkeenluovu- tus) jaettuna henkilömäärällä. Luku sisältää vakituiset työsuhteet.

79

Anonyymien rekrytointien osuus avoimista hauista kattaa Workday-järjestelmässä tehdyt rekrytoinnit. Workday on käytössä valtaosassa rekrytoinneista. Esimerkiksi tilanteet, joissa työnhakija on suoraan yhteydessä tuotantolaitokseen, eivät ole mukana laskennassa.

Omaan työvoimaan kuuluvat muut kuin työsuhteiset työntekijät

Ulkopuolinen työvoima omassa työvoimassa sisältää työntekijät, joilla on Metsä Boardin kanssa työvoiman toimitussopimus eli itsenäiset ammatinharjoittajat ja pääasiallisesti työllistämistoi- mintaa harjoittavien yritysten toimittama työvoima. Työvoiman määrässä ei yleensä tapahdu merkittäviä vaihteluja vuoden aikana.

Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkina- osapuolten vuoropuhelu

Listatuissa maissa tai kattavuusasteissa ei ole tapahtunut muutoksia vertailuvuodesta 2024.

Monimuotoisuuden mittarit

Johdon sukupuolijakauma sekä Metsä Boardin ’Naisia johta- misrooleissa’ -mittareiden rajausta on päivitetty vuodesta 2025 alkaen. Mittareihin kuuluville johtamistehtäville on määritetty vaatimustaso, jonka täyttävät vaativat johtamis- ja asiantuntija- tehtävät. Näitä ovat kaikki CEO, SVP ja VP-roolit sekä muutamat sitä alemmat vaativat roolit. Päivityksen yhteydessä vertailuvuo- sien lukemat on päivitetty uuden rajauksen mukaisiksi.

Sosiaalinen suojelu

Sosiaaliturvan puute listattujen elämäntapahtumien osalta koskee kaikkia työntekijäryhmiä, yhteensä 10 (13) henkilöä, lis- tatuissa maissa. Listatuissa maissa ei ole tapahtunut muutoksia vertailuvuodesta 2024.

Terveys ja turvallisuus

Työtapaturma raportoidaan, kun työaikana loukkaantunut henkilö tarvitsee lääketieteellistä hoitoa, sopeutettua tai korvaavaa työtä tai tapaturma aiheuttaa poissaolon. Poissaoloon johtaneiden työtapaturmien sekä LTA1F-taajuuden laskennassa huomioidaan vain tapaturmat, jotka ovat aiheuttaneet vähintään yhden poissaolopäivän. Vakavan työtapaturman arvioinnissa käytetään työsuojeluhallinnon tyosuojelu.fi-palvelun määritelmää.

Työtapaturmataajuudet on laskettu miljoonaa työtuntia kohti. Palvelutoimittajien työtunnit on arvioitu perustuen hankintame- noihin. Oman henkilöstön ja palvelutoimittajien työtapaturmien lukumäärä on ilmoitettu erikseen.

Poissaolopäivien lukumäärän raportointiin saattaa sisältyä epävarmuutta mahdollisten jälkikäteen tapahtuneiden muutosten vuoksi. Ammattitautien aiheuttamiin poissaolopäiviin on sisälly- tetty myös ammattitautitutkimuksista aiheutuneet poissaolot. Kuolemaan johtaneiden työtapaturmien osalta poissaolopäivien lukumääränä käytetään laskennallisista syistä arvoa 0. Vuosien 2025 ja 2024 aikana ei tapahtunut kuolemantapauksia.

Perhevapaat

Perhevapaat sisältävät kansallisen lainsäädännön ja työehtosopi- musten nojalla käytettävissä olevan äitiysvapaan, isyysvapaan ja vanhempainvapaan.

Ansiotuloa koskevat mittarit

Naisten ja miesten kokonaispalkkojen suhde on laskettu henkilöi- den lukumäärällä painotettuna keskiarvona samassa palkkaluo- kassa olevien naisten ja miesten kesken. Mikäli yksikössä ei ole käytössä palkkaluokkia, on palkkoja verrattu saman toimipaikan sisällä. Laskennassa käytetään henkilöstöjärjestelmässä ylläpidettyä työntekijöiden bruttotuntipalkkaa ja toimihenkilöiden bruttovuosipalkkaa. Laskentaa kehitetään huomioimaan palk- ka-avoimuusdirektiivin vaatimukset.

Riittävän palkan indikaattori on laskettu vertaamalla henkilöiden kokonaispalkkoja saatavilla oleviin vertailutietoihin. Vertailu perustuu EU:n vähimmäispalkkadirektiivin (2022/2041) mukai- siin vahvistettuihin kansallisiin vähimmäispalkkoihin. Maissa, joissa ei ole kansallista vähimmäispalkkaa, kuten Suomessa ja Ruotsissa, vertailu on tehty ulkoisen kumppanin tarjoamaan alueelliseen markkinadataan.

Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset

Omaan työvoimaan liittyvät tapaukset, joihin on voinut liittyä välitön tai välillinen negatiivinen ihmisoikeusvaikutus, ovat tulleet yhtiön tietoon joko eettisen ilmoituskanavan tai Compliance-ko- mitean jäsenen saaman yhteydenoton kautta. Luvuissa on mukana tapaukset, joilla on mahdollinen ihmisoikeusvaikutus ja joiden osalta ylittyy Compliance-komitean arvioon perustuva olennaisuuskynnys.

Henkilöstötutkimus

Henkilöstötutkimuksen tulokset perustuvat vuosittain tehtävään henkilöstökyselyyn. Kaikilla Metsä Boardin työntekijöillä on mah- dollisuus vastata kyselyyn. Vastaukset kerätään asteikolla 1−4 (täysin eri / samaa mieltä), ja ulkoinen palveluntarjoaja muuntaa vastaukset indekseiksi asteikolla 0−100 (100 = kaikki ovat täysin samaa mieltä).

Metsä meille kaikille -indeksin tulokset perustuvat henkilös- tökyselyn viiteen kysymykseen, jotka koskevat henkilöstön kokemusta monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja mukaan ottamisen toteutumisesta.

Henkilöstön sitoutuneisuutta kuvaava indeksi muodostuu henkilöstötutkimuksen omaan työhön, tiimiin, johtamiseen ja yhtiöön liittyvien väittämien tuloksesta, joille on saatavilla vertailuaineisto. Tuloksia verrataan Euroopan normeihin, joihin suhteutettuna saadaan työhön sitoutuneisuuden taso. Tavoite AAA on normiin verrattuna ”erittäin hyvä”, ja henkilöstötutki- muksen raja-arvo sen saavuttamiseksi on Euroopan normiin suhteutettuna 81,3.

Henkilöstötutkimuksen perusteella määriteltyjen toimenpiteiden toteutus sisältää tutkimuksen perusteella määritetyt konserni- ja liiketoimintatason toimenpiteet. Toimenpiteet kirjataan järjestel- mään, jossa myös seurataan niiden toteutumisen statusta.

80

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

S2 – Arvoketjun työntekijät

Arvoketjun työntekijöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Olennainen osaosa-aihe

Vaikutukset

Arvo-

ketjun

vaihe

Aika-

hori-

sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo-

ketjun

vaihe

Aika-

hori-

sontti

Työolot

Työllisyysturva

Työaika

Riittävä palkka

Metsä Boardin vaatimuksilla ja valvontamekanismeilla, kuten harmaan talouden torjuntamallilla, on mahdollisia myönteisiä vaikutuksia toimittajien työntekijöiden työoloihin

Mahdollisuus : Toimittajien työntekijöi- den työkyvyn, hyvinvoinnin ja sitoutumi- sen lisääntyminen sekä yhtiön maineen vahvistuminen vastuulli- sena ja turvallisena kumppanina

Toimittajien ja asiakkaiden työntekijöiden ja heidän läheistensä elämänlaatu ja hyvinvointi voivat heikentyä ja eriarvoisuus lisääntyä mahdollisten puutteellisten työolojen seurauksena

Terveys ja turvallisuus

Metsä Boardin turvallisuusvaatimuksilla on mahdollisia myönteisiä vaikutuksia toimittajien työntekijöiden hyvinvointiin ja työkykyyn sekä työntekijöiden lähipiirin hyvinvointiin

Riski : Toimittajien ja asiakkaiden työntekijöiden sekä sopimusyrittäjien työkyvyn, tyytyväisyyden ja sitoutumisen heikentyminen ja yhtiön maineen vaa- rantuminen vastuullisena ja turvallisena kumppanina

Toimittajien ja asiakkaiden työntekijöiden työkyky, fyysinen ja psyykkinen hyvinvointi voivat heiketä ja työtapaturmat lisään- tyä mahdollisten puutteellisten terveys- ja turvallisuusvaati- musten tai niiden puutteellisen varmistamisen seurauksena

Muut työhön liittyvät oikeudet

Lapsityövoima

Pakkotyö

Mahdollinen työoikeusrikkomus Metsä Boardin arvoketjussa voi johtaa inhimilliseen kärsimykseen, toimittajien ja asiak- kaiden työntekijöiden sekä heidän läheistensä elämänlaadun heikkenemiseen ja eriarvoisuuden lisääntymiseen

Riski : Metsä Boardin maineen vaarantuminen vastuullisena kumppanina ja toimijana

Myönteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Kielteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Arvoketjun alkupää

Oma toiminta

Arvoketjun loppupää

Lyhyt (alle yksi vuosi)

Keskipitkä (1–5 vuotta)

Pitkä (yli 5 vuotta)

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoite

2030-tavoite

2025

2024

2023

Palvelutoimittajien työntekijöiden tapaturmataajuus (TRIF)

0

5,2

2,0

1,7

Metsä Board on asettanut arvoketjun työntekijöitä koskevia kestä- vyystavoitteita ’Nolla työtapaturmaa’ -tavoitteen lisäksi toimittajien sitoutumiselle eettisiin toimintaperiaatteisiin sekä toimittaja-arviointeihin ja auditointeihin. Tavoitteita käsitellään osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Tavoitteessa edistyminen

Palvelutoimittajien työntekijöiden työtapaturmataajuus (TRIF) – Työtapaturmataajuus ei valitettavasti edennyt suunnitellusti kohti nolla tapaturmaa -tavoitetta, ja sattuneiden tapaturmien joukossa oli myös yksi vakava loukkaantuminen. Metsä Boardin tavoitteena on nykyistä vahvempi tulos tällä yhteistyösektorilla jatkossa.

Vaikutusten kohteena olevat arvoketjun työntekijät

Arvoketjun työntekijöitä, joihin vaikutuksia voi kohdistua, työskentelee Metsä Boardin omissa toimipaikoissa, arvoketjun alkupäässä sekä arvoketjun loppupäässä. Toteutuessaan vaikutukset voivat luonteestaan ja arvoketjun vaiheesta riippuen liittyä yksittäisiin tapauksiin, kuten työtapaturmiin, tai olla systeemisiä, erityisesti pitkissä toimitusketjuissa ja korkean riskin maissa.

Arvoketjun työntekijöitä työskentelee Metsä Boardin investointiprojek- teissa, tuotantolaitosten huollossa sekä puunkorjuussa ja -kuljetuksessa. Metsä Groupin puunkorjuun ja -kuljetuksen sekä metsänhoidon kumppanit, jotka ovat itsenäisiä sopimusyrittäjiä rinnastetaan arvoketjun

työntekijöihin. Näiden työntekijäryhmien ihmisoikeusvaikutusten arvioin- nissa korostuivat erityisesti mahdolliset kielteiset vaikutukset terveyteen ja turvallisuuteen, joille ovat alttiita erityisesti puunhankinnan, investoin- tiprojektien ja tuotantolaitosten huoltoseisokkien toimittajien työntekijät. Investointiprojekteissa tunnistettiin lisäksi mahdollisia kielteisiä vaikutuksia yhdenvertaisuuteen, työaikoihin ja palkanmaksuun, joiden osalta haavoit- tuvassa asemassa ovat erityisesti naiset ja vähemmistöt. Merkittävimpien vaikutusten lisäksi arvioinnissa nousi esiin myös mahdollinen kielteinen vaikutus metsänhoidon arvoketjun työntekijöiden työoloihin, erityisesti metsän uudistamisvaiheessa.

Arvoketjun alkupään merkittävimmät mahdolliset kielteiset vaikutukset kohdistuvat kemikaalien, sideaineiden, pinnoitteiden ja pigmenttien sekä tehdaslaitteistojen arvoketjuihin, jotka ovat pitkiä, ja voivat ulottua ihmisoikeusvaikutuksiltaan korkean riskin maihin. Näihin arvoketjun työn- tekijöihin kohdistuvat mahdolliset kielteiset vaikutukset liittyvät huonoihin työoloihin, työperäiseen hyväksikäyttöön ja työturvallisuuteen.

Arvoketjun loppupään mahdolliset kielteiset vaikutukset kohdistuvat erityisesti yhtiön valmistamien tuotteiden myyntiin globaalisti toimiville asiakkaille, joista osan toimialaan tai sijaintivaltioon on tunnistettu liittyvän korkeampi ihmisoikeusloukkauksien riski. Valtioiden ihmisoikeustilanne huomioidaan yhtenä tekijänä määriteltäessä asiakassuhteeseen liittyvää riskiä. Sijaintivaltion heikko ihmisoikeustilanne vaikuttaa erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin asiakasyritysten tai näiden arvoketjujen työntekijöihin. Toimialoista esimerkiksi tupakkateollisuuden arvoketjuihin kohdistuu yleisesti mahdollisia kielteisiä vaikutuksia erityisesti naisten ja lasten oikeuksiin sekä tupakan tuotantoprosessin työturvallisuuteen.

81

Toimintaperiaatteet

Metsä Boardin toimittajien työntekijöihin liittyvää vastuullisuutta ohjaavat yhtiön johtoryhmän hyväksymät Metsä Groupin toimittajien eettiset toimintaperiaatteet (Supplier Code of Conduct) ja turvallisuusjohtamisjär- jestelmä. Metsä Boardin vähimmäisvaatimuksena hankintasopimuksissa on, että toimittajat sitoutuvat toimittajien eettisiin toimintaperiaatteisiin, tai vastaaviin toimittajien omiin periaatteisiin. Metsä Boardilla ei ole erillisiä arvoketjun loppupään työntekijöihin kohdistuvia toimintaperiaatteita. Arvoketjun loppupään vastuullisuuden varmistamiseksi Metsä Board noudattaa asianmukaista huolellisuutta Know Your Business Partner -prosessin mukaisesti, josta on kerrottu osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Turvalliset ja tehokkaat toiminnot ja orgaaninen kasvu on yksi Metsä Boardin strategisista ohjelmista. Ohjelman painopistealueisiin lukeutuu työturvallisuuden jatkuva parantaminen. Tavoite on muun muassa vähen- tää työtapaturmien määrää.

Työolot

Metsä Groupin toimittajien eettisissä toimintaperiaatteissa on useita toimittajien työntekijöiden työoloihin liittyviä vaatimuksia, joita toimittajien tulee noudattaa:

Oikeudenmukaiset työsuhteen ehdot

Lakien ja määräysten mukainen elämiseen riittävä palkka

Oikeus yhdistymisvapauteen ja työehtosopimusneuvotteluihin

Oikeus yksityisyyteen

Häirinnän kielto

Vastuu toimittajien eettisten toimintaperiaatteiden toimeenpanosta on hankinnasta vastuullisilla, ja periaatteiden ylin vastuuhenkilö on Metsä Groupin pääjohtaja.

Terveys ja turvallisuus

Toimittajien eettiset toimintaperiaatteet velvoittavat toimittajia järjestämään työntekijöilleen turvallisen ja terveellisen työympäristön onnettomuuksien, vammojen ja sairauksien ehkäisemiseksi sekä varmis- tamaan, että työntekijät ovat tietoisia ja saaneet riittävän koulutuksen toimintaperiaatteiden vaatimuksista. Toimittajilla on oltava ISO 45001 -standardin mukainen tai muu vastaava työterveyden ja -turvallisuuden järjestelmä käytössä soveltuvin osin.

Metsä Boardin työturvallisuutta ohjaa turvallisuusjohtamisjärjestelmä, joka koostuu yritysturvallisuuspolitiikasta, turvallisuusperiaatteista, -stan- dardeista ja -prosesseista sekä työohjeista. Turvallisuusjohtamisjärjes- telmässä ovat mukana kaikki Metsä Boardin toiminnoissa työskentelevät palveluntoimittajien työntekijät ja sen vaatimukset ovat yhtäläiset omalle työvoimalle ja palveluntoimittajille. Turvallisuuden toimintaperiaatteiden toteutumisesta vastaa Metsä Boardin toimitusjohtaja Metsä Groupin ylimmän johdon määrittämien vaatimusten mukaisesti. Turvallisuuden toimintaperiaatteiden vastuut on esitetty osiossa S1 – Oma työvoima .

Metsä Groupin palvelutoimittajien turvallisuusjohtaminen -standardi määrittelee vaatimukset Metsä Boardissa työskentelevien palvelutoimitta- jien työnjohtoon ja valvontaan, henkilöstön osaamiseen, turvallisuusrapor- tointiin ja työlupiin.

Muut työhön liittyvät oikeudet

Toimittajien eettiset toimintaperiaatteet sisältävät useita vaatimuksia, jotka koskevat toimittajien työntekijöiden muita työhön liittyviä oikeuksia ja joita toimittajien tulee noudattaa:

Kansainvälisesti tunnustettujen ihmisoikeuksien kunnioittaminen YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja Kansainvälisen työjär- jestön ILO:n työelämän perusperiaatteiden ja -oikeuksien mukaisesti.

Toimiminen YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden mukaisesti.

Toimenpiteisiin ryhtyminen mahdollisten ihmisoikeusvaikutusten korjaamiseksi. Erityistä huomiota pitää kiinnittää mahdollisiin haitallisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat suuremman haavoittuvuusriskin ryhmiin tai henkilöihin, kuten siirtotyöläisiin.

Lapsi- ja pakkotyövoiman käytön kieltäminen missä tahansa muodossa, mukaan lukien moderni orjuus, ihmiskauppa ja orjatyö.

Metsä Boardin tietoon ei ole tullut vahvistettuja arvoketjun alku- tai loppupäässä sattuneita tapauksia, joissa ei ole noudatettu yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien Yhdistyneiden kansakuntien ohjaavia periaat- teita, työelämän perusperiaatteista ja oikeuksista annettua ILO:n julistusta ja monikansallisille yrityksille annettuja OECD:n toimintaohjeita.

Yhteydenpito vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa

Vuorovaikutuksen tarve toimittajien työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa korostuu silloin, kun toimittajien henkilöstö työskentelee Metsä Boardin omiin toimintoihin rinnastettavissa toiminnoissa kuten tehtailla ja rakennustyömailla. Muutoin toimittajien työntekijöiden näkemykset välitty- vät välillisesti toimittajahallinnan aktiviteettien kuten yhteistyötapaamisten ja -kyselyiden sekä auditointien kautta, joiden toteuttamisesta ja tulosten huomioimisesta vastaa Metsä Groupin hankinta- ja logistiikkatoiminnot. Toimittajien työntekijöiden kanssa tapahtuvan yhteydenpidon toimivuutta sekä yhteistyön kehittymistä seurataan noin kahden vuoden välein toteutettavalla toimittajien yhteistyökyselyllä. Yhteydenpitoa tukee toimittajayhteistyön hoitoon tarkoitettu tiedonvälityskanava, Toimittaja- verkko, jossa on tietoa koulutuksista, ohjeista ja ajankohtaisista asioista. Toimittajahallinnan käytänteistä on kerrottu osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Turvallisuutta kehitetään ja seurataan tehtailla ja rakennusprojekteissa työskentelevien palvelutoimittajien kanssa jatkuvasti. Suurissa inves- toinneissa, kuten rakennusprojekteissa, seurataan eri palvelutoimittajien turvallisuussuoriutumista. Työmailla pidetään säännölliset turvavartit projektihenkilöstölle, ja havaittuihin turvallisuuspoikkeamiin puututaan aktiivisesti. Projekteille osoitetaan soveltuvan ammattiliiton yhteyshenkilö sekä työsuojeluvaltuutettu. Lisäksi rakennusprojekteissa on käytössä har- maan talouden torjuntamalli ja vinkkauskanava, johon projektityöntekijät pystyvät ilmoittamaan havaitsemiaan epäkohtia.

Edellä kuvattujen yhteydenpitokeinojen avulla pyritään saamaan käsitys arvoketjun alkupään työntekijöiden näkemyksistä, mukaan lukien vaiku- tuksille erityisen alttiissa asemassa olevat. Metsä Boardilla ei ole prosessia suoraan yhteydenpitoon arvoketjun loppupään työntekijöiden kanssa. Yritysasiakkaiden kanssa tapahtuvasta yhteydenpidosta on kerrottu osiossa S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät .

82

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työn- tekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi

Toimittajien eettisten toimintaperiaatteiden mukaan toimittaja sitoutuu korjaamaan kaikki periaatteiden rikkomukset. Toimittajan on myös var- mistettava, että sen työntekijöillä ja sidosryhmillä on mahdollisuus ilmaista huolenaiheita tai epäkohtia ja että tapausten käsittelyyn on asianmukaiset käytännöt.

Toimittaja-arviointien ja -auditointien pohjalta tunnistettujen mah- dollisten poikkeamien korjaamista seurataan. Rakennusprojekteissa on käytössä harmaan talouden torjuntamalli ja työmaiden pistotarkastukset. Toimittajien tyytyväisyyttä ja tietoisuutta yhteydenpitokeinoista arvioidaan toimittajakyselyiden avulla. Tarkempi kuvaus on tämän osion kohdassa Toimenpiteet sekä osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Mahdolliset työoloihin, terveyteen ja turvallisuuteen tai muihin ihmisoi- keuksiin liittyvät rikkomukset käsitellään Metsä Boardin eskalaatioproses- sin mukaisesti tai suurissa investointiprojekteissa projektin johtamismallin mukaisesti. Lähtökohtana on, että toimittajat saavat mahdollisuuden korjata toimintaansa. Mikäli toimittaja ei ole halukas tai kyvykäs korjaa- maan toimintaansa, yhteistyö toimittajan kanssa lopetetaan. Vakavimmat tapaukset viedään Metsä Boardin ylimmän johdon käsiteltäväksi.

Eettinen ilmoituskanava

Arvoketjun työntekijät voivat ilmoittaa Metsä Boardin yhteistyöhön liitty- vistä havaitsemistaan eettisistä tai lainsäädännön rikkomuksista Metsä Groupin eettiseen ilmoituskanavaan tai Metsä Boardin yhteyshenkilölleen. Ilmoituskäytännöistä kerrotaan yhtiön toiminnoissa työskentelevien palvelutoimittajien työntekijöille yleisissä turvallisuusperehdytyksissä. Tietoisuutta eettisestä ilmoituskanavasta edistetään lisäämällä kanavan näkyvyyttä toimittajaverkossa sekä toimipaikoilla infokanavissa ja julisteilla. Toimittajien eettisissä toimintaperiaatteissa on ohjeistettu, että toimittajan henkilöstö voi ilmoittaa periaatteiden vastaisesta toiminnasta ilmoituskanavaan. Eettisestä ilmoituskanavasta, epäkohtien esiin tuomisesta ja ilmoitusten käsittelystä on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoi- minnan harjoittaminen .

Työolot

Terveys ja turvallisuus

Turvallisuutta kehitetään ja seurataan tehtailla ja rakennusprojekteissa työskentelevien palvelutoimittajien kanssa jatkuvasti. Palvelutoimittajilta edellytetään tavoitteellista ja ennakoivaa turvallisuustyötä, esimerkiksi turvallisuushavaintoja, -kierroksia ja -keskusteluja. Palvelutoimittajien työntekijät kirjaavat turvallisuushavainnot HSEQ-järjestelmään. Turvalli- suushavaintojen tekeminen on mahdollistettu läpi arvoketjun. Turvallisuus- havainnot käsitellään päivittäispalavereiden yhteydessä. Metsä Board ei hyväksy vastatoimia ilmoittajaa vastaan. Ilmoittaja voi halutessaan jättää ilmoituksen myös anonyymisti eettisen ilmoituskanavan kautta.

Tapaturmat ja vaaratilanteet tutkitaan perusteellisesti yhteistyössä palvelutoimittajien kanssa. Vakavien tapaturmien tutkinnassa ovat mukana myös viranomaiset. Tutkinnalla luodaan edellytykset vastaavien tapausten välttämiseen sekä tunnistetaan mahdolliset puutteet turvallisuuden johtamisessa. Tutkintaraportin valmistumisen yhteydessä koostetaan

tutkinnan yhteenvetomateriaali, joka jaetaan myös muille Metsä Groupin liiketoiminta-alueille.

Jos palvelutoimittajien työturvallisuudessa huomataan puutteita, toimitaan kuten muidenkin toimittajien rikkomusten osalta eli ensisijaisesti annetaan mahdollisuus korjata toimintaa. Jos palvelutoimittaja ei ole halukas tai kyvykäs korjaamaan toimintaansa, yhteistyö palvelutoimittajan kanssa lopetetaan.

Vuonna 2025 Metsä Boardissa otettiin käyttöön Fair & Just -toiminta- malli sekä omille työntekijöille että palveluntoimittajille. Toimintamallin mukaisia palveluntoimittajien turvallisuuden laiminlyöntejä havaittiin vuoden aikana yhteensä neljä kappaletta. Laiminlyönneistä ei aiheutunut tapaturmia, mutta jokaiselle niistä määriteltiin toimintamallin mukainen sanktio. Toimintamallista on kerrottu lisää osiossa S1 – Oma työvoima .

Toimenpiteet

Vuoden 2025 aikana Metsä Boardin toiminnasta ei aiheutunut vakavia ihmisoikeusvaikutuksia eikä yhtiön tietoon tullut vahvistettuja arvoketjun alku- tai loppupäähän liittyviä vakavia ihmisoikeusongelmia tai ihmisoi- keuksien loukkauksia. Lievemmät henkilövahinkoihin johtaneet työtapatur- mat, tapaukset ja valitukset on esitetty osiossa S1 – Oma työvoima .

Toimenpiteillä Metsä Board pyrkii hillitsemään kielteisiä vaikutuksia sekä tuottamaan myönteisiä vaikutuksia arvoketjun työntekijöille. Toimenpiteet ovat jatkuvaperusteisia ja vuosittaisia. Prosesseja kehitetään jatkuvan parantamisen mukaisesti. Metsä Board ei ole tunnistanut arvoketjun työn- tekijöitä koskeviin toimenpiteisiin kohdennettuja merkittäviä toiminta- tai pääomamenoja.

Työolot

Jatkuvat toimenpiteet

Uusien toimittajien taustat tarkastetaan, lukuun ottamatta yksityisiä metsänomistajia ja tiettyjä matalan riskin toimittajia. Lisäksi vaatimus- tenmukaisuutta seurataan jatkuvasti toimittajasuhteen aikana. Osana taustatarkastusta tiedossa olevat ihmisoikeusrikkomukset ja mahdollinen ihmisoikeuksiin liittyvä kielteinen julkisuus tarkistetaan. Tarkemmat toimit- taja-arvioinnit ja -auditoinnit kohdistetaan etenkin tärkeimpiin toimittajiin, mutta myös toimittajiin, joiden toimialaan, maahan tai suoriutumiseen liittyy kohonnut riski vastuullisuuteen tai saatavuuteen liittyen. Toimitta- ja-arvioinneilla ja -auditoinneilla pyritään varmistamaan, että toimittajalla on riittävät keinot omien työntekijöidensä työoloja ja muita työhön liittyviä oikeuksia koskevien vaikutusten tunnistamiseen ja minimointiin. Arvioin- neissa tarkastellaan esimerkiksi sitä, onko yrityksellä riittävät ja ennakoivat keinot työturvallisuuden varmistamiseksi sekä kirjalliset eettiset ohjeet ja anonyymi ilmoituskanava työntekijöille. Auditoinnissa havainnoidaan työskentelyolosuhteita ja haastatellaan tarvittaessa työntekijöitä.

Metsä Groupin puunhankinnassa keskeisiä toimenpiteitä arvoketjun työntekijöiden oikeuksien turvaamiseksi ovat vaatimukset sopimusyrit- täjien sitoutumisesta vastuullisuusvaatimuksiin, yrittäjien taustatarkas- tukset, tiivis yhteistyö yrittäjäverkoston kanssa, metsäsertifiointien ja puun alkuperän seurantajärjestelmien (PEFC ja FSC) ja ISO-standardien (ISO 9001, 14001, 45001) vaatimusten noudattaminen sekä toiminnan varmentaminen riippumattomien osapuolten toimesta.

83

Suurimmassa osassa strategisia rakennusprojekteja alihankintaketjun vastuullisuus varmistetaan ennakoivasti harmaan talouden torjuntamallin avulla. Sillä varmistetaan, että alihankintaketjussa noudatetaan lakeja ja työehtosopimuksia sekä hoidetaan verot ja muut velvoitteet asianmukai- sesti. Yritysten taustat tarkistetaan tarjousvaiheessa, ja mahdollisten poik- keamien havaitsemiseksi suoritetaan säännöllisiä pistokoetarkastuksia.

Toimittajien, asiakkaiden ja muiden yhteistyökumppaneiden vastuullisuuden varmistamiseksi Metsä Board noudattaa asianmukaista huolellisuutta (third-party due diligence) Know Your Business Partner -taustatarkastuksilla, joista on kerrottu lisää osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Lisää toimittajahallinnan käytänteistä on kerrottu osiossa G1 – Liiketoi- minnan harjoittaminen .

Raportointivuoden toimenpiteet

Vuoden 2025 aikana Metsä Groupin puunhankinnassa käynnistettiin riskiperusteiset sisäiset tarkastukset sopimusyrittäjille. Tarkastukset ovat omaehtoisia ja kohdistuvat muun muassa sopimusyrittäjien työntekijöiden työlupiin, koulutukseen, suojavarusteiden käyttöön ja työskentelyolosuh- teisiin. Lisäksi valikoitujen sopimusyrittäjien kanssa pilotoitiin anonyymiä kyselyä työolosuhteisiin liittyen.

Terveys ja turvallisuus

Jatkuvat toimenpiteet

Työympäristön vaaratekijöitä ja riskejä käsittelevä yleinen turvalli- suusperehdytys on pakollinen Metsä Boardin tuotantolaitoksissa ja rakennustyömailla työskenteleville palvelutoimittajille. Ennen Metsä Boardin alueella työskentelyä toimittajat saavat lisäksi työkohtaisen turvallisuusperehdytyksen ja työluvat. Palvelutoimittajien tulee arvioida oman työnsä riskit, varautua niihin turvallisuussuunnitelmalla, ja toimittaa suunnitelma Metsä Boardille. Palvelutoimittajat osallistuvat Metsä Boardin järjestämiin turvakierroksiin ja riskikartoituksiin. Palvelutoimittajien Metsä Boardilla tapahtuvat työtapaturmat rekisteröidään HSEQ-järjestelmään. Tapaturmia ja ilmoitettuja turvallisuushavaintoja seurataan jatkuvasti. Rakennusprojekteissa seurataan eri palvelutoimittajien turvallisuussuoriu- tumista ja havaittuihin turvallisuuspoikkeamiin puututaan aktiivisesti.

Metsä Boardin osakkuusyhtiö Metsä Fibre järjestää keskeisten palve- lutoimittajien edustajien kanssa säännöllisiä yhteistyöfoorumeita, joissa käsitellään turvallisuusyhteistyön edellytyksiä ja yhteisiä kehitystarpeita. Keskeisenä tulevien vuosien turvallisuuden kehitystoimenpiteenä on yhteistyöfoorumien laajentaminen Metsä Boardille.

Metsä Groupin puunhankinnan sopimusyrittäjille on asetettu työturvallisuuskoulutusvaatimukset, ja sopimusyrittäjät osallistuvat tuotantolaitosten ja terminaalien purku- ja lastauspaikkojen säännöllisille turvallisuuskävelyille. Lisäksi kaikille metsätyömaille tehdään riskikartoitus.

Puunhankinnan henkilöstöllä on käytössä maastokäyttöön tarkoitettu yksintyöskentelyn sovellus.

Raportointivuoden toimenpiteet

Vuonna 2025 palvelutoimittajaturvallisuuden kehittämisessä määritettiin keskeiset yhteiset tavoitteet ja toimintamallit, joiden avulla pyritään kehittämään entisestään työympäristön turvallisuutta yhteistyössä palvelutoimittajien kanssa. Määritellyillä toimintamalleilla on merkitystä erityisesti turvallisuussuunnitelmien ja riskienarviointien laadinnassa, ennakoivan turvallisuustyön tavoitteiden asetannassa sekä yhteistyön sisällön tarkentamisessa muun muassa auditoinnin osalta.

Metsä Groupin puunhankinnassa jatkettiin edellisvuonna aloitettuja sopimusyrittäjien turvallisuusjohtamisen koulutuksia. Lisäksi uudistettiin sähkölinjojen läheisyydessä työskentelyä koskeva verkkokoulutus, joka on pakollinen puunhankinnan henkilöstölle, sopimusyrittäjille ja heidän työntekijöilleen. Puunhankinnan suunnittelun ja toteutuksen tueksi otettiin käyttöön uusi huomiointipalvelu, joka kokoaa kohteiden keskeiset ympäristö- ja turvallisuusnäkökohdat yhteen. Vuoden aikana otettiin myös käyttöön puutavaranostureiden minimivaatimukset, määritettiin siirtymä- ajat ja annettiin suositukset parhaista teknisistä ratkaisuista kuljettajien turvallisuuden parantamiseksi.

Muut työhön liittyvät oikeudet

Tämän luvun alakappaleessa Työolot on kerrottu toimittajahallinnan käytänteistä, esimerkiksi auditoinneista, joilla pyritään varmistamaan sosiaalisen vastuun toteutuminen. Auditoijat on koulutettu havainnoimaan muun muassa pakkotyöhön ja työperäiseen hyväksikäyttöön liittyviä riskejä.

Mittareiden laatimisperiaatteet

Palvelutoimittajien työntekijöiden tapaturmataajuus (TRIF)

Tapaturmataajuus on laskettu miljoonaa työtuntia kohti. Palvelu- toimittajien työtunnit on arvioitu hankintamenojen perusteella. Työtapaturmien lukumäärät on ilmoitettu osiossa S1 – Oma työvoima . Ulkopuolinen taho ei ole validoinut mittaria.

84

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

S3 – Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt

Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Olennainen osaosa-aihe

Vaikutukset

Arvo-

ketjun

vaihe

Aika-

hori-

sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo-

ketjun

vaihe

Aika-

hori-

sontti

Yhteisöjen taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet

Maahan liittyvät vaikutukset

Tuotantolaitosten ja puunhankinnan työllisyyttä, toimeentuloa ja verotuloja edistävät vaikutukset erityisesti pienillä paikkakunnilla

Mahdollisuus : Vastuullisuusvaikutus- ten hallinnan parantuminen ja yrityksen maineen vahvistuminen vastuullisena toimijana sidosryhmäosallistamisen avulla

Tuotantolaitosten mahdolliset kielteiset ympäristö- vaikutukset, kuten melu, haju tai pöly

Riski : Toiminnan arvostuksen ja yhtiön maineen vastuullisena toimijana heikentyminen riittämättömän sidos- ryhmäosallistamisen seurauksena

Metsien talouskäytön mahdolliset vaikutukset metsien virkistyskäyttöön verrattuna vanhoihin, luonnontilan kaltaisiin tai luonnontilaisiin metsiin

Alkuperäiskansojen oikeudet

Vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus

Pohjois-Suomen ja Pohjois-Ruotsin puunhankinnan mahdolliset vaikutukset saamelaisten elinkeinon harjoittamiseen

Riski : Alkuperäiskansojen riittämätön huomioiminen voi heikentää toiminnan vaikutusten ymmärrystä, päätök- senteon laatua sekä yhtiön mainetta vastuullisena toimijana

Myönteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Kielteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Arvoketjun alkupää

Oma toiminta

Arvoketjun loppupää

Lyhyt (alle yksi vuosi)

Keskipitkä (1–5 vuotta)

Pitkä (yli 5 vuotta)

Tavoitteet

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet sekä niiden asettamista ja seurantaa on taustoitettu osioissa Kestävyyden hallinto ja strategia sekä Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet. Erityisesti ympäristöön ja toimitusketjun vastuullisuuteen liittyvien kestävyystavoit- teiden tarkoitus on suoraan tai välillisesti vähentää Metsä Boardin toimin- nan kielteisiä vaikutuksia tai edistää myönteisiä vaikutuksia vaikutuksen kohteena olevissa yhteisöissä.

Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt

Metsä Boardin olennaisimmat vaikutuksen kohteena olevat yhteisöt ovat metsänomistajat, tehdaspaikkakuntien paikallisyhteisöt sekä tehtaita ympäröivä luonto ja siitä elantonsa saavat tai siitä kiinnostuneet tahot, kuten alkuperäiskansat eli saamelaiset, ja kansalaisjärjestöt. Tehdaspaikkakunnilla Metsä Boardin vaikutukset yhteisöihin aiheutuvat suoraan yhtiön omasta toiminnasta ja puunhankinta-alueilla arvoketjussa. Toteutuessaan vaikutukset ovat pääsääntöisesti systemaattisia, minkä vuoksi vaikutuksen kohteena olevat yhteisöt huomioidaan investointisuunnittelussa sekä tehtaan ja puunhankinnan operatiivisessa toiminnassa. Yksittäiset vaikutukset ovat mahdollisia esimerkiksi tehtaiden poikkeustilanteissa.

Toimintaperiaatteet

Vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyvää vastuullisuutta ohjaavat eettiset toimintaperiaatteet ja toimittajien eettiset toimintaperiaatteet, joihin on dokumentoitu ihmisoikeuksiin liittyvät sitoumukset. Metsä Board kunnioittaa kaikessa toiminnassaan kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia, ja on YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden mukaisesti sitoutunut korjaamaan mahdolliset kielteiset ihmisoikeusvaikutukset. Metsä Boardin tietoon ei ole tullut vahvistettuja vaikutusten kohteena olevissa yhteisöissä sattuneita tapauksia, joissa ei ole noudatettu yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien Yhdistyneiden kansakuntien ohjaavia periaatteita, työelämän perusperiaatteista ja oikeuksista annettua ILO:n julistusta ja monikansallisille yrityksille annet- tuja OECD:n toimintaohjeita. Eettisistä toimintaperiaatteista ja toimittajien eettisistä toimintaperiaatteista on kerrottu tarkemmin osiossa S1 – Oma työvoima ja S2 – Arvoketjun työntekijät . Sitoumukset koskevat oman työvoiman ja arvoketjun työntekijöiden lisäksi kaikkia vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä.

Vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kuulemista ohjaavat muun muassa tuotantolaitosten ympäristöluvat ja ympäristöjohtamisjärjestel- mät. Näistä toimintaperiaatteista on kerrottu ympäristöä käsittelevissä osioissa E1, E2 , E3 , E4 ja E5 sekä tämän osion kohdassa Yhteydenpito vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa .

Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt huomioidaan korostetusti sidosryhmäosallistamisen toimintamallissa. Metsä Board pyrkii myös kehittämään toimintojaan kartoittamalla yhteistyömahdollisuuksia säännöllisesti.

85

Yhteydenpito vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa

Metsä Board viestii avoimesti toimintansa ja tuotteidensa vaikutuksista muun muassa elinkaarilaskelmilla ja pyrkii aktiivisesti vuoropuheluun sidosryhmiensä kanssa. Sidosryhmien kanssa käytävän vuoropuhelun tarkoituksena on varmistaa, että sidosryhmät tulevat kohdatuiksi ja kuul- luiksi sekä hankkia palautetta yhtiön toiminnasta. Palaute analysoidaan ja huomioidaan toiminnan kehittämisessä ja raportoidaan yhtiön ylimmälle johdolle. Sidosryhmien osallistamisen toimintamalli on kuvattu sivulla 2 9.

Yhteydenpidon laajuus ja taajuus vaihtelevat sidosryhmittäin. Metsä Groupin sidosryhmäsuhteet -yksikön tavoitteena on järjestää kahdenvä- linen tapaaminen jokaisen Metsä Group -tasolla keskeisen sidosryhmän kanssa vähintään kerran vuodessa. Muita yhteydenpitomekanismeja ovat muun muassa yhteistyöpäivät, vierailujen järjestäminen sekä yhteistyöhankkeet. Paikallisyhteisöjen tapaamiseen ei ole määritetty tapaamistiheyttä, vaan vuorovaikutus tapahtuu esimerkiksi avoimien ovien, investointiprojektien, viranomaisten tapaamisten tai palauteka- navien kautta. Vuorovaikutusta on suoraan yhteisön jäsenten, kuten tehdaspaikkakuntien asukkaiden, kanssa tai heidän edustajansa, kuten paikallisviranomaisten, välityksellä.

Vuonna 2025 toteutettiin ensimmäistä kertaa yhteisöpalautekysely, jossa selvitettiin paikallisyhteisöjen näkemyksiä Metsä Groupin toiminnan vastuullisuudesta ja luotettavuudesta. Kyselyn tulosten perusteella keskeiset kehitystarpeet liittyvät tiedottamiseen ja vuorovaikutukseen paikallisyhteisöjen kanssa sekä paikallisyhteisöjen sosiaalisen hyvinvoinnin edistämiseen. Hyvää palautetta saatiin muun muassa Metsä Groupin tuomista taloudellisista vaikutuksista alueelle sekä metsien käytön ja metsänhoidon ympäristösuorituksesta.

Alkuperäiskansoista saamelaiset ovat Metsä Boardin toiminnan vaikutusten kohteena erityisesti puunhankinnassa. Saamelaisten kotiseu- tualueella Metsä Group käy vuoropuhelua poronhoidon ja metsätalouden yhteensovittamisesta esimerkiksi metsänomistajien ja paliskuntien kanssa ja varmistaa paikallisesti, ettei puunhankinta vaaranna poronhoidon edellytyksiä.

Prosessit kielteisten vaikutusten korjaami- seksi ja kanavat vaikutusten kohteena oleville yhteisöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi

Metsä Board käy jatkuvaa vuoropuhelua sidosryhmiensä kanssa. Suurten hankkeiden, kuten uusien tuotantolaitosten tai -linjojen, toteuttamiseen sisältyy aina etukäteen toteutettava ympäristövaikutusten arviointi, jossa kuullaan paikallisyhteisöjä ja muita sidosryhmiä. Lisäksi paikallisyhteisöillä on lainsäädännössä määritelty oikeus osallistua tehtaiden ympäristölu- paprosesseihin antamalla ympäristölupahakemuksiin muistutuksia ja näkemyksiä, jotka huomioidaan lupaprosessissa. Muissa asioissa vaiku- tusten kohteena oleva yhteisöt voivat tuoda esiin huolenaiheitaan olemalla suoraan yhteydessä paikallisiin toimintoihin, kuten tuotantolaitosten yhteyshenkilöihin, Metsä Boardin viestintään tai Metsä Groupin sidosryh- mäsuhteisiin. Saatu palaute käsitellään, yhteydenottajalle vastataan ja kirjataan HSEQ-järjestelmään mahdollisimman nopeasti. Metsä Boardin tuotantolaitoksilla järjestettävät avoimet ovet ovat vakiintunut tapa kertoa Metsä Boardin toiminnasta paikallisille asukkaille ja muille kiinnostuneille. Metsä Board pyrkii tiedottamaan kattavasti yleisölle avoimista tilaisuuk- sista esimerkiksi lehti-ilmoituksilla ja sosiaalisessa mediassa. Lisäksi yhtiön verkkosivujen kautta on mahdollista antaa palautetta ja esittää kysymyksiä.

Mahdollisten kielteisten vaikutusten korjaamiseksi yhtiö toimii viiveettä sekä tarvittaessa yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. Sosiaalinen kestävyys, mukaan lukien paikallisyhteisöt ja alkuperäiskansojen tavat, perinteet, säännöt ja oikeusjärjestelmät, on huomioitu metsäsertifioinnin ja puun alkuperäketjun vaatimuksissa, joiden mahdollisissa rikkomuksissa käynnistetään puunhankinnan asian- mukaisen huolellisuuden järjestelmän mukaisesti tutkinta ja tarvittaessa korjaavat toimenpiteet. Mahdollisten ympäristöpoikkeamien korjaamiseksi yhtiön puunhankinnasta vastaava Metsä Group on ottanut käyttöön vapaaehtoisen luontokompensaation, joka ylikompensoi mahdollisissa lakirikkomuksissa luonnolle aiheutetun haitan. Toimintamallilla varmiste- taan, että virheellisen toiminnan korjaavat toimenpiteet tuottavat luonnolle enemmän hyötyä kuin haittaa. Luontokompensaatiota sovelletaan keskeisten luonnon monimuotoisuutta koskevien luonnonsuojelulain ja metsälain osalta. Kompensaatiomallin kehittäminen on käynnissä, ja sitä sovelletaan vuodesta 2023 lähtien takautuvasti todettujen poikkeamien osalta. Vuoden 2025 aikana riippumaton asiantuntijaryhmä on osallistunut kohteiden luontohaittojen ja hyvitystoimien määrittämiseen samalla, kun toimintamallin menetelmiä on kehitetty tulevaisuutta ajatellen.

Eettinen ilmoituskanava

Vaikutuksen kohteena olevat yhteisöt voivat ilmoittaa eettisistä tai lainsäädännön rikkomuksista Metsä Groupin eettiseen ilmoituskanavaan. Toimittajien eettisissä toimintaperiaatteissa toimittaja sitoutuu korjaa- maan kaikki periaatteiden rikkomukset. Eettisestä ilmoituskanavasta on kerrottu osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

86

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Toimenpiteet

Vuoden 2025 aikana Metsä Boardin toiminnasta ei aiheutunut vakavia ihmisoikeusvaikutuksia eikä yhtiön tietoon tullut vahvistettuja vaikutusten kohteena oleviin yhteisöihin liittyviä vakavia ihmisoikeusongelmia tai ihmisoikeuksien loukkauksia. Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeus- vaikutukset on esitetty osiossa S1 – Oma työvoima .

Jatkuvat toimenpiteet

Kielteisiä vaikutuksia hallitaan ja positiivisia vaikutuksia edistetään tehdaspaikkakunnilla pienentämällä ympäristövaikutuksia systemaat- tisesti, osallistamalla paikallisyhteisöjä sekä lisäämällä yhteistyötä ja elämänlaatua paikallisesti parantavia aloitteita, jotka voivat muun muassa parantaa työllisyyttä ja virkistäytymismahdollisuuksia. Puunhankinnassa huomioidaan oleellisimmat paikalliset sidosryhmät ja noudatetaan sertifiointivaatimuksia.

Uudistavan metsätalouden strategia on Metsä Groupin pitkäjänteisesti kehittämä ratkaisu sidosryhmien, kuten kansalaisjärjestöjen, huoleen ottaa luontokato ja ilmastonmuutos vakavasti. Uudistavan metsätalouden rinnalla Metsä Group edistää muun muassa vapaaehtoisen METSO-met- siensuojeluohjelman toimeenpanoa. Metsänomistajajäsenille Metsä Group tarjoaa uudistavaa metsätaloutta toteuttavia palveluratkaisuja, kuten Metsä Group Plus -palvelu. Näistä toimenpiteistä on kerrottu lisää osiossa E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit .

Raportointivuoden toimenpiteet

Vuonna 2025 Metsä Group kertoi perustavansa Metsän Suojelusäätiön monimuotoisuudeltaan arvokkaiden metsien suojeluun. Lisäksi Metsä Board jatkoi uudistavan maankäytön toimintamallin toteutusta.

Uudistavan maankäytön toimintamallia on pilotoitu Kemin tehdasalu- eella vuodesta 2023. Mallin tavoitteena on vahvistaa luonnon tilaa raken- netussa ympäristössä muun muassa viljelemällä alkuperäisiä ja paikallisia lajeja, poistamalla haitallisia vieraslajeja, edistämällä sidosryhmäyhteis- työtä sekä tarkastelemalla, miten luonnon monimuotoisuuttaa tukevaa työtä voidaan yhdistää teolliseen tuotantoon. Luonnon tilaa vahvistavien hankkeiden suunnittelu ja toteutus tehdään asiantuntijoiden ja paikallisten sidosryhmien, kuten järjestöjen, kaupunkien ja kuntien kanssa.

Lisätietoja näistä toimenpiteistä, mukaan lukien uudistavan maankäytön hankkeiden kustannukset raportointivuonna, on esitetty osiossa E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit . Muutoin Metsä Board ei ole tunnistanut vaikutusten kohteena olevia yhteisöjä koskeviin toimenpiteisiin kohdennettuja merkittäviä toiminta- tai pääomamenoja.

87

S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät

Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Olennainen osaosa-aihe

Vaikutukset

Arvo-

ketjun

vaihe

Aika-

hori-

sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo-

ketjun

vaihe

Aika-

hori-

sontti

Kuluttajien ja loppukäyttäjien henkilökohtainen turvallisuus

Terveys ja turvallisuus

Mahdollisten tuoteturvallisuuteen liittyvien puutteiden vaikutukset kulut- tajien ja loppukäyttäjien terveydelle ja turvallisuudelle

Riski : Mainehaitta nykyisten ja potentiaalisten uusien asiakkaiden, kuluttajien ja loppukäyttäjien keskuu- dessa, mahdollisia korvausvelvollisuuksia sekä muita vahingon rajoittamiseen liittyviä kustannuksia

Myönteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Kielteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Arvoketjun alkupää

Oma toiminta

Arvoketjun loppupää

Lyhyt (alle yksi vuosi)

Keskipitkä (1–5 vuotta)

Pitkä (yli 5 vuotta)

Tavoitteet

Kuluttajille ja loppukäyttäjille tärkeitä aiheita ovat esimerkiksi tuotetur- vallisuus, ihmisoikeudet ja ympäristön kunnioittaminen. Metsä Board ei toistaiseksi ole asettanut erillistä kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvää 2030-kestävyystavoitetta. Yhtiön sisäiset tavoitteet ja toimintaperiaatteet toiminnan ja tuotteiden laadun ja vaatimuksenmukaisuuden varmistami- seksi on määritelty laatupolitiikassa, jonka tavoitteet on kuvattu kohdassa Toimintaperiaatteet .

Vaikutusten kohteena olevat kuluttajat ja loppukäyttäjät

Metsä Boardille olennaisimpia kuluttajia ja loppukäyttäjiä ovat erityisesti elintarvikekäyttöön tarkoitettujen kartonkituotteiden käyttäjät. Elin- tarvikeloppukäyttö muodostaa suuren osan Metsä Boardin myynnistä. Lisäksi tuoteturvallisuus on erityisen tärkeää elintarvikeloppukäytössä. Vaikutukset eivät ole systemaattisia, vaan ne liittyvät todennäköisimmin yksittäisiin tapauksiin, kuten yksittäisiin tuotevikoihin.

Edellä taulukossa esitettyjen terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien vaikutusten ja riskien lisäksi kaksoisolennaisuusanalyysissa tunnistettiin myös muita kuluttajiin liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, jotka on kuvattu osioissa E1 – Ilmastonmuutos , E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit sekä E5 – Resurssien käyttö ja kiertotalous .

Toimintaperiaatteet

Metsä Boardin kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvää vastuullisuutta ohjaavat toimintaperiaatteet, jotka koostuvat yhtiön hallituksen hyväksymistä Metsä Groupin eettisistä toimintaperiaatteista, toimittajien eettisistä toimintaperiaatteista, laatupolitiikasta ja johtamisjärjestelmistä. Toimintaperiaatteiden tavoitteena on minimoida ympäristölle haitalliset vaikutukset, edistää ihmisoikeuksia sekä vahvistaa eettistä toimintatapaa ja näin varmistaa kuluttajille ja loppukäyttäjille, että tuotteet ovat turvallisia ja vastuullisesti valmistettuja. Toimintaperiaatteet kattavat välillisesti kaikki kuluttaja- ja loppukäyttäjäryhmät.

Metsä Board kunnioittaa kaikessa toiminnassaan kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia. Yhtiö on YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden mukaisesti sitoutunut korjaamaan mahdolliset kielteiset ihmisoikeusvaikutukset. Metsä Boardin tietoon ei ole tullut kuluttajiin tai loppukäyttäjiin kohdistuneita tapauksia, joissa ei ole noudatettu yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien Yhdistyneiden

kansakuntien ohjaavia periaatteita, työelämän perusperiaatteista ja oikeuksista annettua ILO:n julistusta ja monikansallisille yrityksille annet- tuja OECD:n toimintaohjeita. Eettisistä toimintaperiaatteista ja toimittajien eettisistä toimintaperiaatteista on kerrottu tarkemmin osioissa S1 – Oma työvoima ja S2 - Arvoketjun työntekijät.

Laatupolitiikka määrittelee tavoitteet ja toimintaperiaatteet Metsä Boardin toiminnan ja tuotteiden laadun varmistamiseksi. Tavoitteena on varmistaa tuotteiden turvallisuus ja että yhtiön toiminnan, tuotteiden ja palveluiden laatu vastaa asiakkaiden ja siten kuluttajien sekä loppukäyttä- jien tarpeita ja odotuksia. Laatupolitiikan toimeenpanosta Metsä Boardissa vastaa Metsä Boardin johtoryhmä.

Terveys ja turvallisuus

Eettiset toimintaperiaatteet sisältävät sitoumuksen varmistaa tuotteiden turvallisuus koko arvoketjussa. Jäljitettävän puukuidun lisäksi Metsä Boardin muut raaka-aineet tulevat luotettavilta toimittajilta, jotka sitou- tuvat noudattamaan toimittajien eettisiä toimintaperiaatteita ja täyttävät tuoteturvallisuutta koskevat vaatimukset.

Metsä Board noudattaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemi- seksi asetettua lainsäädäntöä, kuten EU:n kemikaaleja koskevan asetuksen (REACH), kemikaalien luokituksia, merkintöjä ja pakkauksia koskevan asetuksen (CLP), biosidien käyttöä koskevan lainsäädännön sekä tuotteille asetettuja muun muassa elintarviketurvallisuutta koskevia vaatimuksia. Koska suuri osa Metsä Boardin kartongeista on osana elintarvikkeiden tuotantoketjua, tuotannon tuoteturvallisuuskäytännöt ovat samalla tasolla kuin vastaavat käytännöt elintarviketeollisuudessa. Metsä Boardin tuotteiden turvallisuus varmennetaan niiden lainsäädäntöjen mukaisesti, joita sovelletaan tuotteiden markkina-alueilla Euroopassa, Amerikassa ja Aasiassa.

Tuotantolaitokset toimivat hyvien tuotantotapojen mukaisesti (Good Manufacturing Practice, GMP), mikä on vaatimus kaikkien elintarvike- kontaktimateriaalien tuotannolle. Kaikki Metsä Boardin tehtaat toimivat ISO 22000 -elintarviketurvallisuusjärjestelmän vaatimusten mukaisesti, ja lisäksi kartonkia elintarvikekäyttöön tuottavat tehtaat on sertifioitu FSSC 22000 -elintarviketurvallisuusjärjestelmän vaatimusten mukaisesti. Alihankkijoiden ja toimittajien vaaditaan täyttävän vastaavat vaatimukset, jotta lopputuotteen puhtaus ja turvallisuus kuluttajille ja loppukäyttäjille voidaan varmistaa. Metsä Boardin tuotantolaitosten sertifioidut johtamis- järjestelmät on listattu taulukossa sivulla 98.

88

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppu- käyttäjille huolenaiheiden esiin tuomiseksi

Pääsääntöisesti Metsä Boardin asiakkaat ovat yhtiöitä, jotka ovat vuorovai- kutuksessa kuluttajiin ja loppukäyttäjiin omien prosessiensa mukaisesti. Metsä Boardilla ei ole prosessia suoraan yhteydenpitoon kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa, mutta he voivat olla suoraan yhteydessä Metsä Boardiin yhtiön verkkosivuilla olevalla yhteydenottolomakkeella.

Yritysasiakkaiden, kuluttajien ja loppukäyttäjien yhteydenotot käsitellään ja ohjataan tarvittaville henkilöille kattavan vastauksen varmistamiseksi. Tuotepalautteita koskevia yhteydenottoja käytetään tuotteiden tai tuoteportfolioiden analysoinnissa ja palautteet huomioidaan tuote- ja palvelukehityksessä.

Mahdolliset tuotevalitukset selvitetään Metsä Boardissa sisäisten ja tarvittaessa ulkopuolisten tahojen, kuten tutkimuslaitosten, tukemana. Laatupoikkeamien hallitsemisen prosesseilla laatupoikkeamista tehdään juurisyyanalyysit ja tarvittavat korjaavat toimenpiteet. Mahdollisissa kuluttajien tuoteturvallisuuteen vaikuttavissa tuotevirheissä noudatetaan vakioitua takaisinvetoprosessia, jotta kaikki terveydelle mahdollisesti haitalliset tuotteet saadaan pois markkinoilta ja kuljetuksesta. EU-tasolla muun muassa elintarvikekontaktimateriaalien havaittuja virheitä ja takaisinvetoja seurataan ja raportoidaan RASFF-ilmoitusten (Rapid Alert System for Food and Feed) avulla. Vuonna 2025 Metsä Boardin tuotteisiin ei kohdistunut RASFF-ilmoituksia eikä yhtiön kartongista valmistettuja pakkauksia vedetty kuluttajilta takaisin turvallisuuden vuoksi. Myöskään yhtiön markkinointiviestintään tai yhtiön tuotteiden ja palveluiden tieto- ja merkintävaatimuksiin ei kohdistunut lakien tai säännösten rikkomuksia.

Eettinen ilmoituskanava

Kuluttajat ja loppukäyttäjät voivat ilmoittaa havaitsemistaan eettisistä epäkohdista tai lainsäädännön rikkomuksista Metsä Groupin eettiseen ilmoituskanavaan. Eettistä ilmoituskanavaa sekä ilmoitusten käsittelypro- sessia on kuvattu laajemmin osiossa G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen .

Toimenpiteet

Vuoden 2025 aikana Metsä Boardin toiminnasta ei aiheutunut vakavia ihmisoikeusvaikutuksia eikä yhtiön tietoon tullut vahvistettuja kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyviä vakavia ihmisoikeusongelmia tai ihmisoikeuksien loukkauksia.

Metsä Boardin toimenpiteillä pyritään hillitsemään kielteisiä vaikutuksia sekä tuottamaan myönteisiä vaikutuksia kuluttajille ja loppukäyttäjille. Toi- menpiteet ovat jatkuvaperusteisia ja vuosittaisia, eikä raportointivuodelta tai tulevilta vuosilta ole yksilöitävissä yksittäisiä toimenpiteitä. Prosesseja kehitetään jatkuvan parantamisen mukaisesti. Metsä Board ei ole tunnis- tanut kuluttajia ja loppukäyttäjiä koskeviin toimenpiteisiin kohdennettuja merkittäviä toiminta- tai pääomamenoja.

Jatkuvat toimenpiteet

Tuotteiden vaatimuksenmukaisuutta valvotaan tuoteturvallisuusproses- silla, joka sisältää raaka-aineiden hallinnan, vaatimuksenmukaisuuslas- kennan ja tuotteiden testauksen sekä sisäisesti että ulkoisten yhteistyö- kumppaneiden avulla. Metsä Boardin tehtaiden ISO 22000 ja FSSC 22000 -elintarviketurvallisuusjärjestelmillä katetaan elintarviketurvallisuuteen kohdistuvat riskit koko tuotanto- ja toimitusketjussa ja järjestelmien toimi- vuus varmennetaan vuosittaisilla sisäisillä ja ulkoisilla auditoinneilla. Metsä Boardin tuoteturvallisuusasiantuntijat seuraavat jatkuvasti lainsäädäntöjen ja vaatimusten kehittymistä.

Tuotantoon liittyviä tuoteturvallisuusriskejä hallitaan muun muassa HACCP-menetelmällä (Hazard Analysis and Critical Control Points), joka on käytössä kaikilla Metsä Boardin tuotantolaitoksilla. HACCP-vaara-analyysi tehdään aina, kun oleelliset prosessit tai raaka-aineet muuttuvat.

Laadun ja turvallisuuden varmistamiseksi Metsä Boardin tuotteet testataan säännöllisesti akkreditoiduissa laboratorioissa. Laboratorioana- lyysit ja yksityiskohtaiset koostumusten vaatimuksenmukaisuusanalyysit ovat perusta tuoteturvallisuuslausunnolle (Product Safety Statement), joka sisältää tuotekohtaista tietoa tuotteiden turvallisuudesta ja vaatimustenmukaisuudesta.

Laadun ja turvallisuuden toteutumista seurataan myös mainetutki- muksella, asiakaspalautteella ja asiakaskyselyillä. Metsä Board seuraa ja arvioi neljännesvuosittain asiakaspalautteita, jotka liittyvät mahdollisiin kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin. Mah- dolliset kielteiset vaikutukset on tunnistettu olennaisiksi tunnistettujen asiakaspalautesyykoodien perusteella. Seurattavia asiakaspalautesyyko- odeja ovat esimerkiksi tuotteiden vierasesineet, puhtaus ja aistinvaraiset ominaisuudet.

89

G – Hyvä hallintotapa ja yrityskulttuuri

G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen

Liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Vaikutukset

Arvo-

ketjun

vaihe

Aika-

hori-

sontti

Riskit ja mahdollisuudet Metsä Boardille

Arvo-

ketjun

vaihe

Aika-

hori-

sontti

Yrityskulttuuri

Turvallinen työympäristö henkilöstölle eettistä yrityskulttuuria edistävien toimien ansiosta sekä edellytykset eettiseen ja luotettavaan yhteistyöhön sidosryhmille

Mahdollisuus : Henkilöstön ja sidosryhmien myönteinen kokemus Metsä Boardista sekä yhtiön maineen vahvistumi- nen eettisenä ja luotettavana toimijana

Riittämättömät toimet henkilöstön sitouttamiseksi eettiseen yrityskulttuuriin voivat johtaa lainsäädännön vastaiseen tai epäeettiseen liiketoimintaa, epäyhdenvertaiseen kohteluun ja häirintään

Riski : Taloudelliset menetykset lainsäädännön vastai- sesta toiminnasta, maineen heikentyminen vastuullisena kumppanina ja toimijana sekä henkilöstön työtyytyväisyy- den ja sitoutumisen lasku mahdollisen epäyhdenvertaisen kohtelun ja häirinnän seurauksena

Korruptio ja lahjonta

Ehkäiseminen ja havaitseminen : Korruption ja lahjonnan ehkäisyyn ja havaitsemiseen tähtäävät toimet ja valvonta- mekanismit mahdollistavat yhteistyön sidosryhmille eettisen ja luotettavan toimijan kanssa

Mahdollisuus : Sidosryhmien kokemuksen Metsä Boardista sekä yhtiön maineen vahvistuminen eettisenä ja luotet- tavana toimijana, mikä tukee suoritus- ja kilpailukyvyn paranemista

Tapaukset : Korruption ja lahjonnan esiintyminen mahdollisten riittämättömien ehkäisevien toimien ja valvontamekanismien seurauksena

Riski : Merkittävät taloudelliset seuraamukset sekä maineen ja työnantajakuvan heikkeneminen korruption tai lahjonnan seurauksena

Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin

Vaatimusten, valvontamekanismien ja vastuullisuusyhteistyön mahdollinen myönteinen vaikutus eettisyyden ja vastuullisuuden toteutumiseen toimitusketjussa

Mahdollisuus : Maineen vahvistuminen vastuullisena kumppanina ja toimijana sekä toimittajayhteistyön tiivistyminen, mikä tukee pitkäaikaisten kumppanuuksien syntymistä

Toimitusketjussa tapahtuvan yhtiön tai lainsäädännön vaati- musten vastainen toiminta mahdollisten riittämättömien Metsä Boardin vaatimusten ja valvontamekanismien seurauksena

Riski: Arvojen vastaisen toiminnan tukeminen tahattomas- ti, mikä voi johtaa maineen vaarantumiseen vastuullisena kumppanina sekä toimittajasuhteiden heikkenemiseen ja parhaiden kumppanuuksien menettämiseen

Toimittajien epätasa-arvoinen kohtelu mahdollisen riittämättö- män hankintahenkilöstön koulutuksen ja valvontamekanismien seurauksena

Väärinkäytösten ilmoittajien suojelu

Mahdollisten vastatoimien kohdistuminen väärinkäytösten ilmoittajiin tai uhreihin mahdollisen ilmoittajien anonymiteetin ja luottamuksellisuuden turvaamisen puutteiden seurauksena

Riski : Luottamuksen heikkeneminen eettiseen ilmoitus- kanavaan. Väärinkäytösepäilyjen raportoimattomuus, mikä voi johtaa siihen, että arvojen ja eettisten periaattei- den vastainen toiminta jää huomaamatta, taloudellisiin menetyksiin sekä työtyytyväisyyden ja työnantajakuvan heikkenemiseen

Poliittinen vaikuttaminen ja lobbaustoiminta

Biokiertotaloutta edistävien ja puupohjaisten tuotteiden roolia korostavien näkemysten esiin tuominen yhteiskunnallisessa kes- kustelussa mahdollisen onnistuneen vaikuttamisen seurauksena

Mahdollisuus : Poliittisten tahojen biokiertotalouden potentiaalin sekä metsien ja puupohjaisten ratkaisujen roolin tunnistaminen ilmastonmuutoksen hillinnässä, mikä parantaa Metsä Boardin toiminnan edellytyksiä

Epäjohdonmukainen tai Metsä Boardin toimintaperiaatteiden vastainen yhteiskuntavaikuttaminen sekä biokiertotalouden ja puupohjaisten tuotteiden potentiaalin jääminen hyödyntämättä mahdollisten riittämättömien ydinviestien ja eettisten käytäntö- jen toteutuksen seurauksena

Riski : Olennaisiksi tunnistettujen ydinviestien epäjohdon- mukainen esiin tuominen poliittisessa keskustelussa, mikä voi pahimmillaan johtaa sääntelyriskien realisoitumiseen sekä maineen heikkeneminen vastuullisena toimijana

Myönteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Kielteinen vaikutus ympäristöön ja yhteiskuntaan tai Metsä Boardin liiketoimintaan

Arvoketjun alkupää

Oma toiminta

Arvoketjun loppupää

Lyhyt (alle yksi vuosi)

Keskipitkä (1–5 vuotta)

Pitkä (yli 5 vuotta)

Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet

2030-tavoite

2025

2024

2023

Henkilöstön kokemus eettisen yrityskulttuurin toteutumisesta, eettisyysindeksi (asteikko 0–100)

100

79

79

-

Sertifioidun puukuidun osuus, %

100

92

92

91

Raaka-aineiden jäljitettävyys, osuus kokonaisostoista, %

100

95

97

97

Toimittajien sitoutuminen eettisiin toimintaperiaatteisiin, osuus kokonaisostoista, %

100

99,5

99,0

99,0

Toimittaja-arvioinnit ja auditoinnit keskeisille toimittajille, %

100

77

79

68

MG: Yhteinen kestävän kehityksen tavoite partner-toimittajien kanssa, %

100

100

100

100

MG: Tavoite on asetettu Metsä Group -tasolla.

Eettisyysindeksin seuranta muutettiin vuonna 2024 toimenpiteiden sijasta indeksiksi, minkä vuoksi vertailuvuotta 2023 ei ole saatavilla.

90

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

.

Metsä Boardin strategiset 2030-kestävyystavoitteet sekä niiden asetta- mista ja seurantaa on avattu osioissa Kestävyyden hallinto ja strategia sekä Kestävyyden olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet .

Tavoitteissa edistyminen

Henkilöstön kokemus eettisen yrityskulttuurin toteutumisesta – Tavoitteessa ei edistytty suunnitellusti, ja toteuma jäi samalle tasolle kuin edellisellä mittauskerralla. Kehitystoimenpiteitä jatketaan muun muassa henkilöstön kouluttamisella vuoden 2026 alussa julkaistun uuden Code of Conduct -verkkokoulutuksen avulla.

Sertifioidun puukuidun osuus – Vuonna 2025 tavoitteessa edistyttiin hieman edeltävään vuoteen verratessa. Sertifiointitavoite päivitettiin, ja vuodesta 2025 alkaen uusi tavoite on 100 prosenttia. Metsä Boardin puunhankinnasta vastaavassa Metsä Groupissa FSC-sertifioinnin lisäämiseen tähtäävät toimet aloitettiin vuoden 2025 toisella vuosipuo- liskolla ja korotettu lisähinta FSC-sertifioidulle puulle otettiin käyttöön marraskuun alussa.

Raaka-aineiden jäljitettävyys, osuus kokonaisostoista − Raaka- aineiden jäljitettävyys pysyi vuonna 2025 lähes edellisen vuoden tasolla.

Toimittajien sitoutuminen eettisiin toimintaperiaatteisiin, osuus kokonaisostoista − Toimittajien sitoutuminen eettisiin toimintaperiaat- teisiin pysyi vuonna 2025 korkealla tasolla.

Toimittaja-arvioinnit ja auditoinnit keskeisille toimittajille – Tavoite pysyi vuonna 2025 edellisen vuoden tasolla. Toimittajien arvioinneissa käytettiin EcoVadis-kestävyysarviointeja entistä laajemmin.

Yhteinen kestävän kehityksen tavoite partner-toimittajien kanssa – Kaikkien nykyisten partner-toimittajien kanssa on sovittu kestävän kehityksen tavoite, joten tavoite on saavutettu. Vuonna 2025 yhteistyö toimittajien kanssa jatkui tavoitteiden tarkempien määrittelyjen, suunni- telmien sekä osan toimittajista kanssa myös toimeenpanon osalta.

Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli

Compliance- ja eettisyysohjelmaa ohjaa Compliance-komitea, johon kuu- luvat Metsä Groupin lakiasioista, sisäisestä tarkastuksesta, henkilöstöstä sekä compliancesta ja eettisyydestä vastaavat johtajat. Vuonna 2025 Compliance-komitea kokoontui kuusi (6) kertaa.

Compliancesta ja eettisyydestä vastaava johtaja antaa Metsä Boardin johtoryhmälle sekä tarkastusvaliokunnalle kerran vuodessa compliance- ja eettisyyskatsauksen. Lisäksi lakiasioista, veroista sekä compliancesta ja eettisyydestä vastaavat johtajat pitävät toimitusjohtajalle ja talousjohta- jalle lakiasia-, compliance- ja verokatsauksen kaksi kertaa vuodessa.

Compliance-komitean roolia eettisten epäkohtien tutkinnassa on avattu kohdassa Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen .

Kaikilla hallituksen jäsenillä on vahva osaaminen hyvästä hallintotavasta aikaisempien operatiivisten johtotehtävien ja/tai hallituksen jäsenen tehtävien kautta pörssiyhtiössä tai muussa suuressa yhtiössä. Hallituksen jäsenet suorittavat säännöllisesti yhtiön sisäpiiriohjetta koskevan koulutuksen.

Toimintaperiaatteet

Metsä Boardin liiketoiminnan vastuullisuutta ohjaavat soveltuvan lainsää- dännön lisäksi yhtiön hallituksen hyväksymät arvot, Metsä Groupin eettiset toimintaperiaatteet (Code of Conduct) ja politiikat. Metsä Board on sitoutu- nut toimimaan YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden mukaisesti, ja edellyttää samaa liikekumppaneiltaan. Vuodesta 2003 lähtien Metsä Board on tukenut YK:n Global Compact -aloi- tetta ja sen ihmisoikeuksia, työntekijöitä, ja ympäristöä sekä korruption vastustamista koskevia periaatteita. Metsä Groupin Compliance-toiminto huolehtii lainsäädännön, eettisten toimintaperiaatteiden, politiikkojen ja sisäisen ohjeistuksen noudattamisesta, kouluttaa henkilöstöä ja varmistaa politiikkojen ajantasaisuuden yhteistyössä politiikkojen omistajien kanssa.

Metsä Groupilla on 16 politiikkaa, joista kolme on julkisia ja 13 yhtiön sisäisiä. Politiikat ovat luonteeltaan pakollisia ja kaikkien Metsä Boardin työntekijöiden tulee noudattaa niissä yksilöityjä periaatteita ja määräyksiä. Kukin politiikka yksilöi sen tavoitteet, käyttötarkoituksen, soveltamisalan, vastuulliset tahot sekä päätöksenteko- ja muutosprosessin. Koko henkilöstön tulee suorittaa joka kolmas vuosi verkkokoulutukset eettisistä toimintaperiaatteista sekä muista keskeisistä politiikoista, kuten yhdenver- taisuuspolitiikasta, tietosuojapolitiikasta ja tietoturvapolitiikasta. Eettisten toimintaperiaatteiden verkkokoulutus sisältää keskeiset Metsä Boardissa noudatettavat eettiset periaatteet ja havainnollistaa liiketoiminnan vastuullisuuteen liittyviä parhaita käytäntöjä esimerkkien ja tehtävien avulla. Eettisten toimintaperiaatteiden koko henkilöstölle pakollisesta verkkokoulutuksesta julkaistiin päivitetty versio vuonna 2025.

Työtehtäväkohtaisesti edellytetään myös muiden politiikkojen, kuten kilpailu-, hankinta- sekä sopimus- ja lakiasianpolitiikan verkkokoulutusten suorittamista. Vuonna 2025 julkaistiin päivitetty versio tietosuojan syventävistä verkkokoulutuksista, joista toinen on suunnattu kaikille esihenkilöille, ja toinen myynnin ja markkinoinnin henkilöstölle. Lisäksi kaikkien toimihenkilöiden edellytetään suorittavan vuonna 2025 julkaistu generatiivisen tekoälyn verkkokurssi, joka kattaa tekoälyn vastuullisen käytön perusperiaatteet.

Osana vuonna 2025 toteutettua korruptio- ja lahjontariskin arviointia koko myyntiorganisaatiolle sekä strategisen hankinnan henkilöstölle toteutettiin liiketoiminnan eettisyyteen ja korruptionvastaisuuteen keskit- tyvät luokkahuonekoulutukset. Koulutuksia edelsi osallistujille suunnattu korruptio- ja lahjontariskiä kartoittanut kysely, jonka tuloksia hyödynnettiin koulutuksen sisällön suunnittelussa. Lisäksi esihenkilökoulutuksiin lisättiin osio, jolla kehitetään esihenkilöiden valmiuksia puuttua eettisiin epäkohtiin ja rohkaistaan epäkohdista ilmoittamiseen. Eettisyys ja oikein toimiminen ovat myös säännönmukaisesti osa uusien toimihenkilöiden ja oppisopi- musopiskelijoiden perehdytyspäivien ohjelmaa.

Verkko- ja luokkahuonekoulutusten suorittamista seurataan säännölli- sesti yhtiön Compliance- ja eettisyysohjelmaa ohjaavassa Compliance-ko- miteassa, ja toteumat raportoidaan kerran vuodessa yhtiön hallituksen tarkastusvaliokunnalle. Eettisten toimintaperiaatteiden verkkokoulutuksen suoritusprosentti on esitetty taulukossa Verkkokoulutusten suoritustiedot .

Motivoitunut työyhteisö -strategisen ohjelman yhtenä painopistealueena on monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja mukaan ottamisen kulttuurin (DEI) sekä eettisen ja kunnioittavan yrityskulttuurin toteuttaminen ja kehittäminen. Ohjelman painopistealueista ja tavoitteesta on kerrottu osiossa S1 – Oma työvoima .

91

Oikein toimimisen kulttuurin toteutumista ja kehittymistä mitataan henkilöstötutkimuksen eettisyysväittämistä lasketulla eettisyysindeksillä, joka mittaa yhtiön henkilöstön kokemusta eettisyyden toteutumisesta. Vuonna 2025 toteutetussa tutkimuksessa kävi ilmi, että taloudelliset väärinkäytökset, korruptio, eturistiriidat, epäasiallinen vaikuttaminen yhteistyökumppaneiden päätöksentekoon tai tietosuojarikkomukset eivät nousseet esiin olennaisina riskeinä. Eettisyysväittämien tulokset käydään läpi kaikissa toimipaikoissa vuoden 2026 maaliskuun loppuun mennessä. Jokainen toimipaikka määrittelee kehitystoimenpiteet vuodelle 2026 havaittujen epäkohtien korjaamiseksi.

Korruption ja lahjonnan riskejä arvioidaan osana Metsä Groupin riskien- hallintaprosessia. Yhtiön sisäisistä toiminnoista korruptiolle ja lahjonnalle riskialtteimmiksi on tunnistettu myynti ja markkinointi, hankinta sekä lobbaustoiminta. Keinot korruption ja lahjonnan ehkäisemiseen ja havaitse- miseen on kuvattu sivulla 94 .

Metsä Board osallistuu vuosittain useisiin ympäristöä, sosiaalista vastuuta ja liiketoimintakäytänteitä koskeviin arviointeihin, joita toteuttavat ulkoiset osapuolet, kuten CDP, EcoVadis, ISS, Sustainalytics ja MSCI. Metsä Boardin yhteistyökumppanit voivat arvioida Metsä Boardin vastuullisuutta myös Sedex-järjestelmän kautta. Lisäksi Metsä Boardin

toimipisteissä toteutetaan ulkoisia SMETA-auditointeja (Sedex Members Ethical Trade Audit). Vuonna 2025 SMETA-auditointi toteutettiin Kemin kartonkitehtaalla.

Toimittajien, asiakkaiden ja muiden yhteistyökumppaneiden vastuullisuuden varmistamiseksi Metsä Board noudattaa asianmukaista huolellisuutta (third-party due diligence) Know Your Business Partner -taustatarkastuksessa, jossa tarkastetaan yhteistyökumppanin taustat kauppapakotteiden, korruption, rahanpesun, ihmisoikeusloukkauksien, ympäristörikosten ja erilaisten väärinkäytöksiin liittyvien riskien osalta ennen sitovan sopimuksen solmimista ja yhteistyösuhteen aikana jatkuvan seurannan avulla. Vuonna 2025 prosessia kehitettiin edelleen harmonisoimalla datan hallintamallia, selkeyttämällä vastuita ja rooleja sekä kouluttamalla vuonna 2024 julkaistujen Know Your Business Partners -periaatteiden keskeistä sisältöä. Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin kuvataan tarkemmin sivulla 93.

Metsä Board lopetti kaiken Venäjään ja Valko-Venäjään liittyvän liiketoi- minnan Venäjän Ukrainaan kohdistuvien sotatoimien takia vuonna 2022. Vuonna 2024 toteutetun yrityskaupan jälkeen Metsä Boardilla ja Metsä Groupilla ei enää ole omistuksia Venäjällä.

Yhteenveto keskeisistä kestävyyteen liittyvistä toimintaperiaatteista

Politiikka

Keskeinen sisältö

Soveltamisala

Seurantaprosessi

Ylin vastuuhenkilö

Eettiset toiminta- periaatteet (Code of Conduct)

Määrittävät sitoutumisen toimia eettisesti, kunnioittaa ihmisoikeuksia, edistää yhdenvertaisuutta ja turvallisuutta, suojella ympäristöä sekä torjua korruptiota ja väärinkäy- töksiä. Yhteistyökumppaneilta edellytetään sitoutumista vastaaviin periaatteisiin.

Kaikki Metsä Groupiin kuuluvat yhtiöt ja niiden henkilöstö

Koko henkilöstölle pakollisen verkkokoulu- tuksen suoritusmäärien seuranta, eettinen ilmoituskanava, henkilöstötutkimuksen eettisyyskysymyksistä muodostuva eettisyysindeksi

Metsä Groupin pääjohtaja

Toimittajien eettiset toimintaperiaatteet (Supplier Code of Conduct)

Kattavat eettisen liiketoiminnan keskeiset elementit, kuten ihmisoikeuksien ja työelämän perusperiaatteiden kunnioittamisen, ympäristövastuullisuuden, turvallisen ja syrjimättömän työympäristön sekä korruption ja lahjon- nan torjunnan.

Metsä Groupiin kuuluvien yhtiöiden toi- mittajat ja toimittajien henkilöstö

Metsä Groupin tavaran- ja palveluntoi- mittajien sitoutumisprosentti toimittajien eettisten toimintaperiaatteiden vaatimuk- siin, eettinen ilmoituskanava, toimittaja-ar- vioinnit, kuten EcoVadis

Metsä Groupin pääjohtaja

Ympäristöpolitiikka

Määrittää sitoutumisen kestävään metsätalouteen ym- päristövaikutusten huomioimiseen omassa toiminnassa ja toimitusketjussa, ympäristötehokkuuden jatkuvaan parantamiseen, fossiilisen energian käytöstä luopumiseen tuotannossa sekä aktiiviseen sidosryhmäyhteistyöhän.

Kaikki Metsä Groupiin kuuluvat yhtiöt ja niiden henkilöstö

Koko henkilöstölle pakollisen verkkokou- lutuksen suoritusmäärien seuranta sekä kestävyystavoitteiden toteumien seuranta

Metsä Groupin

sidosryhmäsuhde- johtaja

Henkilöstöpolitiikka

Kattaa henkilöstöä koskevat periaatteet vastuullisesti toimimisesta, johtamisesta ja resurssisuunnittelusta, rekrytoinnista, palkkauksesta ja palkitsemisesta sekä henkilöstön ja organisaatioiden kehittämisestä.

Kaikki Metsä Groupiin kuuluvat yhtiöt ja niiden henkilöstö

Henkilöstötutkimus ja tutkimuksen omaan työhön, tiimiin, johtamiseen ja yhtiöön liitty- vistä kysymyksistä muodostuva Henkilös- tön sitoutuneisuus -indeksi, kvartaaleittain toteutettava Pulssi-kysely

Metsä Groupin

henkilöstöjohtaja

Yhdenvertaisuus-

politiikka

Määrittää Metsä Groupin kannan tasa-arvoon ja yhdenver- taisuuteen kaikessa työelämään liittyvässä toiminnassa. Metsä Group on sitoutunut kohtelemaan kaikkia yhden- vertaisesti, oikeudenmukaisesti ja kunnioittavasti, eikä syrjintää hyväksytä missään muodossa.

Kaikki Metsä Groupiin kuuluvat yhtiöt ja niiden henkilöstö

Koko henkilöstölle pakollisen verkko- koulutuksen suoritusmäärien seuranta, esihenkilö- ja johtotehtävien sukupuolija- kauman seuranta, henkilöstötutkimuksen DEI-väittämistä muodostuva Metsä meille kaikille -indeksi

Metsä Groupin

henkilöstöjohtaja

Yritysturvallisuus-

politiikka

Määrittää turvallisuusasioiden kokonaishallinnan keskeiset periaatteet, tavoitteet ja toimintamallit. Keskeinen pää- määrä on varmistaa Metsä Groupin toiminnan häiriötön jatkuvuus sekä suojata konserniyhtiöitä, henkilöstöä ja muita tärkeitä sidosryhmiä, tietoa, omaisuutta sekä toimintaympäristöä vahingoilta, mainehaitalta, väärinkäy- töksiltä ja rikolliselta toiminnalta.

Kaikki Metsä Groupiin kuuluvat yhtiöt ja niiden henkilöstö

Riskienhallintaprosessi, työturvallisuuskou- lutukset, taustaselvitysprosessi (Know Your Business Partners)

Metsä Groupin

lakiasiainjohtaja

Tietosuojapolitiikka

Määrittää säännöt ja periaatteet, joita tulee noudattaa kaikessa henkilötietojen käsittelyssä. Politiikkaa noudatta- malla pyritään varmistamaan yksityisyydensuojan ja siihen liittyvien oikeuksien toteutuminen sekä hallitsemaan riske- jä, jotka liittyvät vaatimusten noudattamatta jättämiseen.

Kaikki Metsä Groupiin kuuluvat yhtiöt ja niiden henkilöstö

Tietosuojan hallintamalli, koko henkilöstölle pakollisen verkkokoulutuksen suoritusmää- rien seuranta, vuonna 2025 päivitetyt syventävät tietosuojan verkkokoulutukset

Metsä Groupin

lakiasiainjohtaja

Laatupolitiikka

Määrittää Metsä Groupin sisäiset tavoitteet ja toimintape- riaatteet toiminnan ja tuotteiden laadun ja vaatimuksen- mukaisuuden varmistamiseksi.

Kaikki Metsä Groupiin kuuluvat yhtiöt ja niiden henkilöstö

Jatkuva laadunvalvonta, -seuranta ja -mitta- us tuotantolaitoksilla, sertifioitujen laatujär- jestelmien sisäiset ja ulkoiset arvioinnit

Metsä Groupin pääjohtaja

92

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen

Henkilöstöä ja sidosryhmiä rohkaistaan ilmoittamaan havaitsemistaan Metsä Boardin toimintaan liittyvistä lainsäädännön rikkomuksista sekä eettisistä epäkohdista. Havainnoista voi ilmoittaa omalle esihenkilölle, pai- kallisjohdolle, HR:lle, Compliance-komitealle tai Metsä Groupin eettiseen ilmoituskanavaan, joka on kaikkien sidosryhmien saatavilla kymmenellä kielellä yhtiön verkkosivuilla. Ilmoituksen voi tehdä anonyymisti. Kanavan teknisestä toteutuksesta vastaa ulkoinen palveluntarjoaja.

Henkilöstötutkimuksen eettisyysväittämiä ja avointa palautetta käytetään eettisen ilmoituskanavan ja muiden ilmoitustapojen ja tutkimusprosessin toimivuuden seurantaan epäkohtien esiintuomisessa ja niiden käsittelyssä. Verkkokoulutusten lisäksi tietoisuutta eettisestä ilmoituskanavasta edistetään parantamalla kanavan näkyvyyttä muun muassa tuotantolaitoksille toimitettujen julisteiden avulla ja toimittajayh- teistyön hoitoon tarkoitetussa toimittajaverkossa. Lisäksi tyytyväisyyttä ja tietoisuutta yhteydenpitotapoihin arvioidaan osana toimittajakyselyitä. Arvoketjun loppupään, vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen tai kuluttajien ja loppukäyttäjien tietoisuutta ja luottamusta ilmoitustapoihin tai tapojen tehokkuutta näiden ryhmien osalta ei toistaiseksi arvioida erikseen.

Kaikki yhtiön tietoon tulleet rikkomukset ja niiden epäilyt tutkitaan. Tutkinnan ohjauksesta vastaa Compliance-komitea. Komitean tehtäviin kuuluu valvoa, että tutkintojen seuraamukset ovat yhdenmukaisia vakavuudeltaan vastaavanlaisissa tapauksissa. Korjaavien toimenpiteiden tulee olla riittävät yhtiön eettisissä toimintaperiaatteissa sekä rikkomusten ilmoittamista ja niiden tutkintaa ohjaavissa periaatteissa kuvatulla tavalla. Laittomasta toiminnasta ilmoitetaan viranomaisille. Asianosainen tai hänen esihenkilönsä eivät osallistu rikkomusten tai niiden epäilyjen tut- kintaan. Mikäli tutkinnan kohteensa olevan rikkomuksen merkittävyyden perusteella on tarpeellista, Compliance-komitea raportoi tapauksen Metsä Boardin johdolle ja hallitukselle säännönmukaisessa kokouksessa tai tilanteen vaatiessa välittömästi.

Ilmoitukset on jaoteltu luokkiin petokset tai muu rikollinen toiminta, korruptio ja lahjonta, kilpailuoikeus, eturistiriidat, henkilöstöön liittyvät asiat, syrjintä tai häirintä, yksityisyyden suoja ja tietoturva, työturvallisuus, ympäristö, toimittajien eettisten toimintaperiaatteiden rikkomukset sekä muut ilmoitukset. Myös yhtiöön kohdistuvat rikokset ja niiden yritykset huomioidaan ilmoitusmäärissä.

Vuonna 2025 yhtiön tietoon ei tullut yhtään vahvistettua lahjontaan tai korruptioon liittyvää tapausta. Yhtiön Compliance & Ethics -ohjelmassa noudatetun jatkuvan kehityksen periaatteen sekä vuonna 2024 julkaistujen korruptionvastaisten periaatteiden lisäksi yhtiö toteutti lahjonta- ja korrup- tioriskin kartoituksen vuonna 2025.

Vuonna 2025 Metsä Boardin tietoon tuli tapauksia, joilla on voinut olla välitön tai välillinen negatiivinen vaikutus yhtiön ihmisoikeusvastuun toteutumiseen. Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset on käsitelty osiossa S1 – Oma työvoima . Toimittajien henkilöstön osalta työturvallisuuteen ja muihin työhön liittyviin oikeuksiin tapauksia on käsitelty osiossa S2 – Arvoketjun henkilöstö . Yksikään yhtiön tietoon tullut väärintoimimisilmoitus ei koskenut pakkotyötä tai lapsityövoiman käyttöä.

EU:n ilmoittajansuojeludirektiivin (EU 2019/1937) edellyttämät muutokset Metsä Boardin toimintamaissa on huomioitu eettisessä ilmoituskanavassa, tietoon tulleiden ilmoitusten tutkinnassa ja ilmoittajien suojelussa sitä mukaa, kun paikallinen lainsäädäntö EU-maissa on tullut voimaan vuosien 2022−2024 aikana. Yhtiö on sitoutunut tutkimaan

oikeudenmukaisesti kaikki vilpittömässä mielessä tehdyt ilmoitukset sekä tekemään tarvittavat toimenpiteet tutkinnan ja sen lopputuloksen perusteella. Yhtiö on myös sitoutunut suojelemaan vilpittömässä mielessä ilmoituksen tehneiden henkilöiden oikeuksia ja yksityisyyttä. Nämä sitoumukset on vahvistettu yhtiön eettisissä toimintaperiaatteissa ja rik- komusten ilmoittamista ja niiden tutkintaa ohjaavissa periaatteissa, jotka on päivitetty vastaamaan EU:n ilmoittajansuojeludirektiivin vaatimuksia. Compliance-komitea määrittelee tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että vastatoimien ja ilmoittamisen estämisen kielto toteutuu. Ilmoittajaa pyydetään ottamaan välittömästi yhteyttä, jos hän epäilee vastatoimien mahdollisuutta. Tapausten tutkinnassa korostetaan vastatoimien kieltoa. Tapauksissa, joihin liittyy korkeampi vastatoimien riski, järjestetään tarvittaessa seurantayhteydenotto. Vuonna 2025 yhtiön tietoon ei tullut tapauksia, joissa ilmoittajiin olisi kohdistunut vastatoimia.

Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin

Toimittajahallinnan käytänteet

Metsä Boardin puunhankinnasta vastaa Metsä Groupin puunhankinta- ja metsäpalvelut. Muiden raaka-aineiden ja palveluiden hankinta on keskitetty Metsä Groupin hankinta ja logistiikka -yksikköön. Näiden hankinta- prosessilla pyritään varmistamaan, että yhteistyökumppanit toimivat vastuullisesti ja siten minimoimaan esimerkiksi ympäristöön, terveyteen, korruptioon, lapsityövoiman käyttöön ja ihmisoikeusloukkauksiin liittyvät riskit toimitusketjussa.

Vähimmäisvaatimuksena toimittajavalinnassa on, että toimittajat sitoutuvat Metsä Groupin toimittajien eettisiin toimintaperiaatteisiin (Supplier Code of Conduct) tai vastaaviin toimittajien omiin periaatteisiin ja läpäisevät taustatarkastukset. Sopimuksissa voi olla myös tarkempia vastuullisuusvaatimuksia esimerkiksi työturvallisuuteen, tuoteturvallisuu- teen tai ympäristönhallintaan. Vaatimus koskee puunhankinnan teollisia puuntoimittajia ja välittäjiä sekä muiden raaka-aineiden ja palveluiden toimittajia.

Toimittajien vastuullisuuden varmistamiseksi Metsä Board noudattaa asianmukaista huolellisuutta (third-party due diligence) Know your Business Partner -taustatarkastuksessa, kuten on kuvattu kohdassa Toimintaperiaatteet .

Metsä Boardin yleisissä ostoehdoissa standardimaksuehto on 60 päivää netto, jota kuitenkin arvioidaan tapauskohtaisesti esimerkiksi pienempien toimittajien kohdalla. Metsä Boardilla ei ole vireillä maksuviivästyksistä johtuvia oikeudenkäyntejä.

Puunhankinta

Metsä Boardin pääraaka-aine on Pohjois-Euroopan metsistä peräisin oleva puu. Yhtiön raaka-ainekulutuksen painosta 90 (89) prosenttia on puuta ja ostosellua. Kaiken käyttämänsä sellun ja kemihierteen Metsä Board valmistaa itse tai hankkii ne osakkuusyhtiö Metsä Fibreltä.

Metsä Groupilla on puunhankintaorganisaatiot Suomessa ja Ruotsissa. Paikallisten sopimusyrittäjien kanssa tehdään tiivistä yhteistyötä puunkorjuussa, kuljetuksessa sekä metsänhoitotöissä. Kaikissa maissa, joista puuta hankitaan, on lakisääteinen velvollisuus huolehtia metsän uudistumisesta uudistushakkuun jälkeen.

Metsä Group edellyttää puuntoimittajia sitoutumaan puun vastuulli- suusvaatimuksiin sopimuksella, puun alkuperäliitteellä ja vastuullisuus- vakuutuksella, joka sisältää ympäristö- ja vastuullisuusvaatimuksia sekä puuntoimittajan ja metsänomistajan velvoitteita.

93

Puukuidun vastuullisuus ja jäljitettävyys varmistetaan käytännöillä, jotka täyttävät EU:n metsäkatoasetuksen (EUDR) sekä PEFC Chain of Custody ja FSC Chain of Custody -alkuperän seurantajärjestelmien vaatimukset. Vuoden 2025 aikana Metsä Board on jatkanut asianmukaisen huolelli- suuden järjestelmänsä päivittämistä vastaamaan metsäkatoasetuksen vaatimuksia. Yhtiö on tehnyt EUDR:n vaatimusten mukaiset maakohtaiset riskiarvioinnit, joiden mukaan kaikki puu hankitaan matalan riskin maista. Metsä Board arvioi puunhankinnan käytäntöjä vuosittain sisäisillä ja kolmannen osapuolen tekemillä auditoinneilla. Auditoinneissa seurataan ympäristö- ja sosiaaliseen vastuuseen liittyviä asioita sekä puukuidun jäljitettävyyttä Metsä Boardin tuotannossa ja alihankinnassa. Metsä Boar- din tavoite on, että vuonna 2030 sertifioidun puun osuus kaikesta yhtiön käyttämästä puukuidusta on 100 prosenttia. Sertifioidun puunkuidun osuus vuonna 2025 on esitetty kohdassa Metsä Boardin 2030-kestävyysta- voitteet . Myös ei-sertifioidulta puulta vaaditaan kestävää alkuperää, ja puu täyttää aina vähintään PEFC-kontrolloidun alkuperän ja FSC-kontrolloidun puun vaatimukset. Metsä Boardin toimintaperiaatteista esimerkiksi alkuperäiskansojen kanssa on kerrottu osiossa S3 – Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt.

Puukuidun hankinta maittain, %

2025

2024

Suomi

55

55

Ruotsi

35

35

Baltian maat

11

9,0

Muut maat

0,001

1,5

Muiden raaka-aineiden ja palveluiden hankinta

Know your Business Partner -taustatarkastusten lisäksi tarkempia toimittaja-arviointeja kohdennetaan keskeisimpiin toimittajiin sekä niihin, joiden toimialalla tai -alueella on tunnistettu mahdollisia ihmisoikeuksiin, korruptioon tai ympäristöön liittyviä riskejä. Toimittajien vastuullisuutta ja toimittajiin liittyviä riskejä arvioidaan EcoVadis-työkalun, kyselyiden ja toimittaja-auditointien avulla.

Metsä Group, ulkopuolinen HSEQ-klusteri ja tarvittaessa muu ulkopuolinen taho tekevät vuosittain toimittaja-auditointeja, jotka koskevat eettisyyttä, ympäristövastuullisuutta, työturvallisuutta ja laatuasioita. Auditoinnit toteutetaan paikan päällä. Toimittaja-arviointien ja auditointien perusteella annetaan kehitysehdotuksia ja seurataan mahdollisia korjaavia toimenpiteitä. Tuloksista vastaa kolmas osapuoli tai Metsä Groupin muu työntekijä kuin toimittajavastaava. Vuonna 2025 toimittaja-arvioinneissa ja -auditoinneissa ei havaittu vakavia poikkeamia.

Toimittajien tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi hankintahenkilöstö on koulutettu jääväämään itsensä päätöksissä, joihin voi liittyä eturistirii- toja. Tästä vaaditaan hankintaprosessissa kirjallinen sitoumus. Noin joka toinen vuosi toimittajilla on mahdollisuus vastata anonyymiin kyselyyn yhteistyön sujuvuudesta ja reiluudesta sekä niihin vaikuttavista tekijöistä. Kyselyiden tulokset tiedotetaan toimittajille ja niiden pohjalta tehdään toimenpiteitä hankintakäytänteiden parantamiseksi. Hankintahenkilöstöllä on vuosittaiset bonukseen sidotut tulostavoitteet, jotka liittyvät esimerkiksi toimittajien vastuullisuusarviointien tekemiseen ja toimittajien tekemien parannusten seurantaan.

Yhtiön tavoitteena on sopia kaikkien partner-tason toimittajien kanssa yhteiset kestävyystavoitteet ja toimenpiteet niiden saavuttamiseen. Ympäristövaikutusten hallintaa yhteistyössä toimittajien kanssa on

käsitelty tarkemmin osiossa E1 – Ilmastonmuutos . Lisäksi tavoitteena on tuntea yhtiön kaikkien raaka-aineiden, kuten puun sekä prosessi-, perus- ja päällystyskemikaalien, ja pakkausmateriaalien alkuperä, vähintään valmistusmaa, vuoden 2030 loppuun mennessä.

Toimittajien ja raaka-aineiden vuosittaisella seurannalla varmistetaan, että Metsä Boardin tuotteet täyttävät lakisääteiset ja Metsän Boardin omat tiukat tuoteturvallisuusvaatimukset. Lisää tuoteturvallisuudesta on kerrottu osiossa S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät.

Uusien toimittajien taustatarkastukset, %

2025

2024

Osuus toimittajista, joille tehtiin Know Your Business Partner -taustatarkastus

97

94

Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen

Metsä Board noudattaa korruption ja lahjonnan ehkäisemisessä ja havait- semisessa Metsä Groupin periaatteita ja toimintatapoja. Eettistä toimintaa ohjaaviin eettisiin toimintaperiaatteisiin sisältyy korruption ja lahjonnan kielto sekä korruption vastaisuuteen olennaisesti liittyvät periaatteet eturistiriitojen välttämisestä sekä lahjoista ja vieraanvaraisuudesta. Lisäksi Metsä Groupilla on julkiset korruptionvastaiset periaatteet, jotka täyden- tävät eettisiä toimintaperiaatteita. Metsä Group on sitoutunut korruption ja lahjonnan vastaiseen toimintaan omassa toiminnassaan ja suhteissa yhteistyökumppaneihinsa. Vastaava kielto sisältyy myös Metsä Groupin toimittajien eettisiin toimintaperiaatteisiin. Korruption ja lahjonnan vas- tainen työ tukee Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteita vastuullisesta yrityskulttuurista ja toimitusketjusta.

Tärkeimmät keinot korruption ja lahjonnan ehkäisemiseen ja havaitsemi- seen ovat:

Koulutukset eettisistä toimintaperiaatteista ja muista Metsä Groupin toi- mintaa ohjaavista politiikoista (tarkemmin kohdassa Verkkokoulutusten suoritustiedot ).

Vuonna 2024 julkaistut korruptionvastaiset periaatteet sekä niiden viestintä ja koulutus.

Eettisyysindeksi, jolla mitataan henkilöstön kokemusta toiminnan eettisyydestä ja pyritään tunnistamaan kehityskohteita (kohdassa Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet ).

Korruptio- ja lahjontariskin arviointi osana Metsä Groupin riskienhal- lintaprosessia sekä vuonna 2025 Metsä Groupin toteuttama erillinen korruptio- ja lahjontariskiarvio (tarkemmin kohdassa Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen ).

Eettinen ilmoituskanava, joka on avoin kaikille sisäisille ja ulkoisille sidosryhmille. Ilmoitusten käsittelylle on määritetty määrämuotoinen prosessi (tarkemmin kohdassa Mekanismit huolenaiheiden tunnistami- seen, ilmoittamiseen ja tutkimiseen ).

Asianmukainen huolellisuus varmistettaessa yhteistyökumppaneiden vastuullisuutta ja tarvittavat taustatarkastukset (third party due diligence) osana Know Your Business Partner -prosessia (tarkemmin kohdassa Toimintaperiaatteet ).

Jatkuva eettisyyden kehittäminen toimitusketjussa. Tähän tärkeimpiä keinoja ovat 2030-kestävyystavoitteiden mukaisesti toimittajien sitoutuminen toimittajien eettisiin toimintaperiaatteisin sekä toimittajien auditoinnit ja arvioinnit (tarkemmin kohdassa Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin ).

94

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Verkkokoulutusten suoritustiedot

2025

2024

EETTISET TOIMINTAPERIAATTEET

Eettiset toimintaperiaatteet -koulutuksen suoritta- neiden henkilöiden lukumäärä

1 895

2 332

Osuus kokonaishenkilöstöstä, joka on suorittanut Eettiset toimintaperiaatteet -koulutuksen, %

96

99,2

Osuus hallituksesta, joka on suorittanut Eettiset

toimintaperiaatteet -koulutuksen

100

100

YHDENVERTAISUUS

Yhdenvertaisuuskoulutuksen suorittaneiden henkilöiden lukumäärä

1 887

2 310

Osuus kokonaishenkilöstöstä, joka on suorittanut

Yhdenvertaisuuskoulutuksen, %

95

98

KESTÄVÄ KEHITYS

Kestävä kehitys -koulutuksen suorittaneiden henkilöiden lukumäärä

1 885

2 295

Osuus kokonaishenkilöstöstä, joka on suorittanut Kestävä kehitys -koulutuksen, %

95

98

Hyvän hallintotavan tai eettisen yrityskulttuurin vastaiset tapaukset

2025

2024

LAKIEN JA SÄÄDÖSTEN NOUDATTAMINEN

Merkittävät (yli 10 000 e) sakkoihin johtaneet lakien tai asetusten rikkomukset

0

0

Raportointivuonna maksetut merkittävät (yli 10 000 e) sakot aiempina raportointivuosina sattuneista tapauksista

0

0

KORRUPTIO TAI LAHJONTA

Vahvistetut korruptio- tai lahjontatapaukset

0

0

Vahvistetut tapaukset, joissa omia työntekijöitä on irtisanottu tai joissa heihin on kohdistettu kurinpi- toseuraamuksia korruptioon tai lahjontaan liittyvän tapauksen vuoksi

0

0

Vahvistetut tapaukset, joissa sopimus liikekump- panin kanssa on irtisanottu tai joita ei ole uusittu korruptioon tai lahjontaan liittyvän tapauksen vuoksi

0

0

Korruptiota tai lahjontaa koskevat julkiset oikeusta- pauksiset, jotka on pantu vireille yhtiötä ja sen omia työntekijöitä vastaan

0

0

Korruptio- tai lahjontatapauksista annettujen tuo- mioiden lukumäärä

0

0

Korruptio- tai lahjontatapauksista annettujen sakkojen määrä

0

0

Poliittinen vaikuttaminen ja lobbaustoiminta

Metsä Board osallistuu yhteiskunnalliseen keskusteluun osana Metsä Groupia EU- ja kansallisella tasolla erityisesti Suomessa ja Ruotsissa. Metsä Groupin emoyhtiö Metsäliitto Osuuskunta on rekisteröity EU:n ja Suomen avoimuusrekistereihin ja noudattaa niiden hyvää edunval- vontatapaa. Jäsennumero avoimuusrekisterissä on 962687110415-94. Metsä Board on rekisteröity Suomen avoimuusrekisteriin diaarinumerolla MET-24-465-R.

Sidosryhmäsuhteet -toiminto on keskitetty Metsä Group -tasolle. Sidosryhmäsuhteet -toiminto vastaa käytännön vaikuttamistyöstä, siihen liittyvän yhteistyön koordinoinnista Metsä Boardin ja muiden toimintojen kanssa sekä vaikutustyön etenemisen ja tuloksellisuuden raportoinnista Metsä Boardin ja Metsä Groupin johdolle ja hallitukselle. Metsä Boardin hallitus käsittelee aihetta tarveperusteisesti. Metsä Boardin hallituksen

jäsenet eivät ole olleet nykyistä tehtävää vastaavissa julkishallinnon tehtävissä viimeisimmän kahden vuoden aikana.

Tunnistaakseen merkittävimmät lainsäädännölliset riskit ja edunvalvon- tatyön painopistealueet, Metsä Group on tehnyt laajan sääntelyriskiarvioin- nin, jossa on mukana kaikki sen liiketoiminta-alueet Metsä Board mukaan lukien. Nämä riskit on huomioitu kaksoisolennaisuuteen perustuvassa olennaisuusanalyysissa.

Metsä Group seuraa ja osallistuu metsiä ja biodiversiteettiä sekä metsäteollisuutta koskeviin keskusteluihin sekä vaikuttaa biotalouteen ja tuotteisiin liittyviin politiikkakysymyksiin. Metsä Group on vaikuttanut aktiivisesti useisiin kansallisiin ja EU-tason lakialoitteisiin, kuten metsäkato- asetukseen, luonnon ennallistamisasetukseen, pakkaus- ja pakkausjätea- setukseen sekä kestävään tuotepolitiikkaan.

Metsä Group edistää biokiertotaloutta sekä korostaa metsien ja puupoh- jaisten ratkaisujen roolia ilmastonmuutoksen hillinnässä ja biodiversiteetin säilyttämisessä. Metsä Group on sitoutunut uudistavan metsätalouden kehittämiseen tavoitteenaan vahvistaa metsäluonnon tilaa Suomessa todennetusti vuoteen 2030 mennessä. Metsä Group pyrkii lisäämään ymmärrystä uudistavasta metsätaloudesta ja uusiutuvan hiilen roolista. Näitä teemoja koskevat kannanotot on julkaistu Metsä Groupin verkkosi- vuilla . Yhtiö tukee Suomen kansallista hiilineutraalisuustavoitetta vuodelle 2035 sekä EU:n ympäristötavoitteita ja tavoitetta ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä.

Metsä Boardin yhteiskunnallisen vaikuttamisen pääaiheita osana Metsä Groupia ovat erityisesti:

Edistää puukuitupohjaisten pakkausten kierrätettävyyttä.

Lisätä ymmärrystä ensikuidun roolista tuoteturvallisuudessa sekä kestävien kuitupohjaisten elintarvikepakkausten eduista ympäristö- ja terveysnäkökulmat huomioon ottaen.

Tukea kokonaisvaltaista lähestymistapaa lainsäädäntöihin, jotka vaikut- tavat metsänhoitokäytäntöihin ja puuraaka-aineen saatavuuteen osana metsiin perustuvien ekosysteemipalveluiden yhteistuotantoa.

Energiaan liittyvät aiheet EU:ssa, kuten fossiilisista polttoaineista riippuvaisuuden vähentäminen, biogeenisen hiilidioksidin talteenoton ja hyödyntämisen mahdollisuuksien huomioiminen entistä paremmin, ja uusiutuvan energian tavoitteiden perustuminen muuhun kuin jalostus- kelpoisen puubiomassan suoraan energiakäyttöön.

Yhteistyö kauppa- ja teollisuusjärjestöjen kanssa

Metsä Board on osana Metsä Groupia aktiivinen jäsen Euroopan Paperi- ja selluteollisuusliitto Cepissä, joka on Euroopan laajuinen kuitupohjaisia tuotteita valmistavaa metsäteollisuutta edustava järjestö. Metsä Groupin edustajat osallistuivat aktiivisesti Cepin valiokuntien ja työryhmien työhön.

Metsä Groupin edustaja toimii 4evergreen-yhteenliittymän toisena puheenjohtajana, ja Metsä Board osallistuu aktiivisesti yhteenliittymän asiantuntijatyöhön. 4evergreen edustaa kuitupohjaisten pakkausten koko arvoketjua ja on asettanut tavoitteekseen nostaa kuitupohjaisten pakkaus- ten kierrätysasteen 90 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Metsä Board osallistuu myös European Paper Packaging Alliancen (EPPA) toimintaan. Järjestö edustaa puukuitupohjaisten elintarvike- ja tarjoilupakkausten kestävyyttä ja kiertotaloutta. Metsä Board on jäsenenä useissa kansallisen tason kauppa- ja teollisuusjärjestöissä.

95

Tärkeimmät jäsenyydet järjestöissä ja edunvalvontaorganisaatioissa:

4evergreen-yhteenliittymä

Containerboard Europe

Ellen MacArthur Foundation

Euroopan paperiteollisuuden keskusliitto (CEPI)

European Association of Carton and Cartonboard manufacturers (Pro Carton)

European Carton Makers Associations (ECMA)

EUROPEN -the European Organisation for Packaging and the Environment

Metsäteollisuus ry Suomessa

Skogsindustrierna Ruotsissa

The European Paper Packaging Alliance (EPPA)

Metsä Board maksoi vuonna 2025 jäsenmaksuja kauppa- ja teollisuusjär- jestöille 1,3 (1,2) miljoonaa euroa. Metsä Board ei tee suoria lahjoituksia poliittisiin kampanjoihin. Yhtiö voi osallistua seminaareihin, jotka käsittele- vät metsäteollisuuteen tai metsäpolitiikkaan liittyviä aiheita. Vuoden 2025 aikana seminaarilippuja ei ostettu.

Mittareiden laatimisperiaatteet

Eettisyysindeksi

Eettisyysindeksin laskenta perustuu vuosittaiseen henkilöstötut- kimukseen sisältyviin eettisyysväittämiin. Kaikilla Metsä Boardin työntekijöillä on mahdollisuus vastata kyselyyn. Vastaukset kerätään asteikolla 1−4 (täysin eri / samaa mieltä), ja ulkoinen palveluntarjoaja muuntaa vastaukset indekseiksi asteikolla 0−100 (100 = kaikki ovat täysin samaa mieltä).

Sertifioidun puukuidun osuus

Mittari kuvaa sertifioidun puukuidun osuutta kaikesta Metsä Boardin käyttämästä puukuidusta. Luku sisältää Metsä Boardin omaan sellu- ja kemihierretuotantoon käytetyn puun sekä Metsä Fibreltä ostettuun selluun käytetyn puun. Oman teollisuuden haketoimitukset eivät sisälly laskelmaan kaksinkertaisen lasken- nan välttämiseksi.

Toimittajien sitoutuminen eettisiin toimintaperiaatteisiin

Mittari kuvaa sitä, kuinka suuri osuus ostoista kohdistuu toimit- tajille, jotka ovat sitoutuneet Metsä Groupin toimittajien eettisiin toimintaperiaatteisiin (Supplier Code of Conduct) tai vastaaviin omiin periaatteisiinsa. Luku ei kata viranomaisia, yhdistyksiä, eikä puunhankintaa.

Toimittaja-arvioinnit ja -auditoinnit keskeisille toimittajille

Mittari kattaa toimittajaluokittelun mukaiset partner-, key- ja preferred-toimittajat, joiden määrä on noin 350 (350). Tavoite ei sisällä puunhankinnan toimittajia.

Yhteinen kestävän kehityksen tavoite partner-toimittajien kanssa

Mittari kattaa Metsä Groupin toimittajaluokituksen yhteydessä päätetyt kahdeksan partner-toimittajaa. Luku ei sisällä puunhan- kintaa, mutta Metsä Groupin puunhankinnan ja metsäpalveluiden muita toimittajia kuuluu partner-toimittajiin.

Raaka-aineiden jäljitettävyys

Tavoite sisältää tuotteiden valmistuksessa käytettävät raa- ka-aineet ja tuotteiden pakkausmateriaalit. Tavoitteen laskenta pohjautuu raaka-aineiden euromääräiseen arvoon. Jäljitettäväksi katsotaan raaka-aine, jolle pystytään määrittämään alkuperä vähintään valmistusmaan tasolla.

Verkkokoulutusten suoritustiedot

Eettiset toimintaperiaatteet-, Yhdenvertaisuus ja Kestävä kehitys -koulutuksen suoritusprosentissa jakajana on raportointihetkellä aktiiviset työntekijät. Esimerkiksi perhevapailla olevia henkilöitä ei sisällytetä laskelmaan.

Hyvän hallintotavan tai eettisen yrityskulttuurin vastaiset tapaukset

Lainsäädännön, hyvän hallintotavan, yhtiön eettisten toiminta- periaatteiden tai politiikkojen vastaiset tapaukset ovat tulleet yhtiön tietoon joko eettisen ilmoituskanavan, Know Your Business Partner -prosessin tai Compliance-komitean jäsenen saaman yhteydenoton kautta.

Poliittinen vaikuttaminen ja lobbaustoiminta

Metsä Board ei tee suoria lahjoituksia poliittisiin tarkoituksiin rahana tai luontoissuorituksena eikä näin ollen luontoissuori- tusten rahallista arvoa estimoida.

Ulkopuolinen taho ei ole validoinut mittareita.

96

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Kestävyysraportin liitetiedot

Liitetietojen kokonaisuus

Kestävyysraportin kanssa samanaikaisesti julkaistavat liitetiedot sisältävät:

1) Erilliset liitetiedostot:

SASB-sisältöindeksi*

TCFD- ja TNFD-suositusten mukainen raportointi*

2) Kestävyysraportin sivuilla 9 8–101 tiedot:

Tehdaskohtaiset kestävyyden avainluvut**

Luettelo muusta EU:n lainsäädännöstä johdetuista tietopisteistä

*TCFD- ja TNFD-tiedot eivät kuulu varmennuksen piiriin. SASB-tiedot, lukuun ottamatta verkkosähkön osuutta ja ulosmyydyn energia määrää, perustuvat Metsä Boardin kestä- vyysraporttiin, joka on varmennettu kolmannen osapuolen toimesta (rajoitettu varmuus).

**Tehdaskohtaisia lukuja ei ole varmennettu erikseen. Ne on varmennettu yhtiötasolla kolmannen osapuolen toimesta osana Metsä Boardin kestävyysraportin rajoitettua varmennusta.

97

Tehdaskohtaiset kestävyyden avainluvut

Tehdas

Joutseno

Kaskinen

Kemi

Kyro

Simpele

Tako ¹ )

Äänekoski

Husum

Muut ² )

Yhteensä

MAA

SUOMI

SUOMI

SUOMI

SUOMI

SUOMI

SUOMI

SUOMI

RUOTSI

HENKILÖSTÖ

Työntekijöiden lukumäärä

56

89

139

162

290

27

199

740

428

2 130

TRIF

0

7,7

8,7

8,6

16

0

0

3,5

4,8

LTA1F

0

7,7

4,4

8,6

14

0

0

3,5

4,2

TUOTANTO, 1 000 tn

Kartonki

314

147

191

72

207

401

1 331

Sellu ja kemihierre

191

206

550

948

JOHTAMISJÄRJESTELMÄ ³ )

ISO 9001

x

x

x

x

x

x

x

x

ISO 14001

x

x

x

x

x

x

x

x

ISO 50001

x

x

x

x

x

x

x

x

ISO 45001

x

x

x

x

x

x

x

x

ISO 22000

x

x

x

x

x

x

x

x

FSSC 22000

x

x

x

x

x

PUUN ALKUPERÄN SEURANTAJÄRJESTELMÄ

PEFC

x

x

x

x

x

x

x

x

FSC

x

x

x

x

x

x

x

x

PÄÄSTÖT ILMAAN, tn

Biogeeninen hiilidioksidi (CO 2 ), scope 1

0

102 728

0

108 103

151 412

429

0

1 440 969

1 803 590

Kasvihuonekaasupäästöt (CO 2 e), scope 1

17 636

4 783

5 982

15 343

6 577

24 242

0

65 160

139 723

Rikki (SO 2 )

0

30

0

43

49

0,01

0

32

155

Typen oksidit (NO x )

8,8

117

2,5

66

63

16

0

794

1 068

Hiukkaset

5,2

5,0

0

4,2

1,8

0

0

15

31

Pelkistyneet rikkiyhdisteet (TRS)

0

0

0

0

0

0

0

26

26

PÄÄSTÖT VETEEN, tn

Orgaaniseen aineeseen sitoutunut kloori (AOX)

0

0

0

0

0

0

0

40

40

Kemiallinen hapenkulutus (COD)

378

815

70

105

160

58

764

7 625

9 976

Biologinen hapenkulutus (BOD)

9,5

19

14

9,6

15

13

304

377

762

Fosfori, yhteensä

0,2

1,7

0,5

0,5

0,9

0,5

0,5

15

19

Typpi, yhteensä

2,0

10

14

12

7,0

0,05

8,1

80

134

Kiintoaine, yhteensä

23

75

172

29

29

12

113

914

1 366

VEDENKÄYTTÖ, 1 000 m³

Vedenotto

3 494

8 492

3 947

3 679

24 015

1 419

4 067

35 853

84 965

Jätevesipäästöt

274

2 122

6 251

2 051

3 459

1 061

3 060

26 182

44 460

JÄTTEET JA SIVUVIRRAT, tn

Hyödynnetyt sivutuotteet ja jätteet

6 156

17 168

558

18 355

25 302

4 661

21 271

62 650

1 432

157 553

Kaatopaikkajäte

0

0

16

0

83

0

0

111

0

210

Vaaralliset jätteet

14

62

49

19

54

25

13

299

27

563

¹ ) Takon kartonkitehtaan toiminta päättyi kesäkuussa 2025.

² ) Sisältää muiden kuin tehtaiden sijaintipaikkojen henkilöstön sekä tehdastoimintojen ulkopuolisen rakennus- ja purkujätteen, johon Metsä Boardilla on operatiivinen kontrolli.

³ ) Tuotantolaitoksista 100 prosentilla on ISO 9001-, ISO 14001-, ISO 50001-, ISO 45001- ja ISO 22000 -sertifikaatit. Lisäksi 71 prosentilla on FSSC 22000 -sertifikaatti.

98

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Luettelo muusta EU:n lainsäädännöstä johdetuista tietopisteistä

Luettelo muusta EU:n lainsäädännöstä johdetuista monialaisten ja aihekohtaisten ESRS-standardien tietopisteistä ja niiden sijainnista kestävyysraportilla.

ESRS-tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste

Sijainti ja kommentti

Viittaus tiedonanto- velvoite- asetukseen

Viittaus pilariin 3

Viittaus vertailuarvo- asetukseen

Viittaus EU:n

ilmasto- lakiin

ESRS 2 – Yleiset tiedot

GOV-1 Hallituksen sukupuolijakauma 21 kohdan d alakohta

Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli sekä niille toimi- tettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat

x

x

GOV-1 Riippumattomien hallituksen jäsenten prosent- tiosuus 21 kohdan e alakohta

Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli sekä niille toimi- tettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat

x

GOV-4 Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista 30 kohta

Kestävyyttä koskeva due diligence -prosessi -taulukko

x

SBM-1 Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan i alakohta

Epäolennainen

x

x

x

SBM-1 Osallistuminen kemikaalien tuotantoon liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan ii alakohta

Epäolennainen

x

x

SBM-1 Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iii alakohta

Epäolennainen

x

x

SBM-1 Osallistuminen tupakan viljelyyn ja tuotantoon liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iv alakohta

Epäolennainen

x

ESRS E1 – Ilmastonmuutos

E1-1 Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden saavutta- miseksi vuoteen 2050 mennessä 14 kohta

E1 Ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista koskeva siirtymäsuunnitelma

x

E1-1 Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulko- puolelle suljetut yritykset 16 kohdan g alakohta

E1 Mittareiden laatimisperiaatteet

x

x

E1-4 Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet 34 kohta

E1 Metsä Boardin 2030-kestävyystavoitteet ;

E1 Ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista koskeva siirtymäsuunnitelma ;

E1 Mittareiden laatimisperiaatteet

x

x

x

E1-5 Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian kulutus eriteltynä lähteiden mukaan (vain ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat) 38 kohta

E1 Energiankulutus energialähteittäin -taulukko

x

E1-5 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä 37 kohta

E1 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä -taulukko

x

E1-5 Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan ilmasto- vaikutuksiltaan merkittävillä aloilla 40–43 kohta

E1 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä -taulukko

x

E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt 44 kohta

E1 Kasvihuonekaasupäästöt -taulukko

x

x

x

E1-6 Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen intensiteetti 53–55 kohta

E1 Kasvihuonekaasuintensiteetti -taulukko

x

x

x

E1-7 Kasvihuonekaasujen poistot ja päästöhyvitykset 56 kohta

Epäolennainen

x

E1-9 Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon liittyville fyysisil- le riskeille 66 kohta

Epäolennainen

x

E1-9 Rahallisten määrien erittely akuutin ja kroonisen fyysisen riskin mukaan 66 kohdan a alakohta

Epäolennainen

x

E1-9 Sellaisten merkittävien omaisuuserien sijaintipaikka, joihin kohdistuu olennainen fyysinen riski 66 kohdan c alakohta

Epäolennainen

x

E1-9 Yrityksen kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo eritel- tynä energiatehokkuusluokittain 67 kohdan c alakohta

Epäolennainen

x

E1-9 Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien huomioiminen salkussa 69 kohta

Epäolennainen

x

ESRS E2 – Pilaantuminen

E2-4 Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään pää- tyvän epäpuhtauden määrä, joka mainitaan E-PRTR-ase- tuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri) liitteen II luettelossa 28 kohta

E2 Toimenpiteet ;

E2 Päästöt ilmaan -taulukko;

E2 Päästöt veteen -taulukko

x

99

ESRS-tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste

Sijainti ja kommentti

Viittaus tiedonanto- velvoite- asetukseen

Viittaus pilariin 3

Viittaus vertailuarvo- asetukseen

Viittaus EU:n

ilmasto- lakiin

ESRS E3 – Vesivarat ja merten luonnonvarat

E3-1 Vesivarat ja merten luonnonvarat 9 kohta

E3 Toimintaperiaatteet

x

E3-1 Kohdennetut toimintaperiaatteet 13 kohta

E3 Toimintaperiaatteet

x

E3-1 Merien ja valtamerten kestävyys 14 kohta

Epäolennainen

x

E3-4 Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonais- määrä 28 kohdan c alakohta

E3 Vedenotto ja -kulutus sekä jätevesipäästöt -taulukko

x

E3-4 Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä oman toimin- nan liikevoittoa kohti laskettuna 29 kohta

E3 Vedenotto ja -kulutus sekä jätevesipäästöt -taulukko

x

ESRS E4 – Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit

IRO-1 – E4 16 kohdan a alakohdan i alakohta

E4 Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuk- sien tunnistaminen ja arviointi

x

IRO-1 – E4 16 kohdan b alakohta

E4 Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuk- sien tunnistaminen ja arviointi

x

IRO-1 – E4 16 kohdan c alakohta

E4 Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuk- sien tunnistaminen ja arviointi

x

E4-2 Kestävät maata tai maataloutta koskevat käytännöt tai toimintaperiaatteet 24 kohdan b alakohta

Epäolennainen

x

E4-2 Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai toimintaperi- aatteet 24 kohdan c alakohta

Epäolennainen

x

E4-2 Metsäkatoon puuttumista koskevat toimintaperiaat- teet 24 kohdan d alakohta

E4 Toimintaperiaatteet

x

ESRS E5 – Resurssien käyttö ja kiertotalous

E5-5 Kierrättämätön jäte 37 kohdan d alakohta

E5 Materiaali- ja energiavirrat ulos -taulukko

x

E5-5 Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte kohta 39

E5 Materiaali- ja energiavirrat ulos -taulukko

Metsä Boardin toiminnoista ei aiheudu radioaktiivista jätettä.

x

ESRS S1 – Oma työvoima

SBM-3 – S1 Pakkotyötapausten riski 14 kohdan f alakohta

S1 Toimintaperiaatteet

x

SBM-3 – S1 Lapsityövoimatapausten riski 14 kohdan g alakohta

S1 Toimintaperiaatteet

x

S1-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 20 kohta

S1 Toimintaperiaatteet

x

S1-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleis- sopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt 21 kohta

S1 Toimintaperiaatteet

x

S1-1 Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat prosessit ja toimenpiteet 22 kohta

S1 Toimintaperiaatteet

x

S1-1 Työtapaturmien ehkäisemistä koskevat toimintaperi- aatteet tai hallintajärjestelmä 23 kohta

S1 Toimintaperiaatteet

x

S1-3 Epäkohtien tai valitusten käsittelyjärjestelmät 32 kohdan c alakohta

S1 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi ;

G1 Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoit- tamiseen ja tutkimiseen

x

S1-14 Kuolemantapausten lukumäärä ja työtapaturmien lukumäärä ja osuus 88 kohdan b ja c alakohta

S1 Terveys ja turvallisuus -taulukko

x

x

S1-14 Loukkaantumisten, onnettomuuksien, kuoleman- tapausten tai sairauksien vuoksi menetettyjen päivien määrä 88 kohdan e alakohta

S1 Terveys ja turvallisuus -taulukko;

S1 Mittareiden laatimisperiaatteet

x

S1-16 Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero 97 kohdan a alakohta

S1 Naisten ja miesten kokonaispalkkojen suhde -taulukko

x

x

S1-16 Toimitusjohtajan suhteettoman suuri palkka 97 kohdan b alakohta

S1 Kokonaisansiot -taulukko

x

S1-17 Syrjintätapaukset 103 kohdan a alakohta

S1 Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaiku- tukset -taulukko

x

S1-17 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden noudat- tamatta jättäminen 104 kohdan a alakohta

S1 Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaiku- tukset -taulukko

x

x

100

Toimintakertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

ESRS-tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste

Sijainti ja kommentti

Viittaus tiedonanto- velvoite- asetukseen

Viittaus pilariin 3

Viittaus vertailuarvo- asetukseen

Viittaus EU:n

ilmasto- lakiin

ESRS S2 – Arvoketjun työntekijät

SBM-3 – S2 Huomattava lapsityövoiman tai pakkotyön käytön riski arvoketjussa 11 kohdan b alakohta

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi (S2)

x

S2-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 17 kohta

S2 Toimintaperiaatteet

x

S2-1 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet 18 kohta

S2 Toimintaperiaatteet

x

S2-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 19 kohta

S2 Toimintaperiaatteet

x

x

S2-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleis- sopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt 19 kohta

S2 Toimintaperiaatteet

x

S2-4 Arvoketjun alku- ja loppupäähän liittyvät ihmisoi- keusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta

S2 Toimenpiteet

x

ESRS S3 – Vaikutusten kohteena olevat yhteisöt

S3-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 16 kohta

S3 Toimintaperiaatteet

x

S3-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden, ILO:n periaatteiden tai OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta

S3 Toimintaperiaatteet

x

x

S3-4 Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkauk- set 36 kohta

S3 Toimenpiteet

x

ESRS S4 – Kuluttajat ja loppukäyttäjät

S4-1 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaat- teet 16 kohta

S4 Toimintaperiaatteet

x

S4-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta

S4 Toimintaperiaatteet

x

x

S4-4 Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkauk- set 35 kohta

S4 Toimenpiteet

x

ESRS G1 – Liiketoiminnan harjoittaminen

G1-1 Korruption vastainen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus 10 kohdan b alakohta

G1 Toimintaperiaatteet

x

G1-1 Väärinkäytösten paljastajien suojelu 10 kohdan d alakohta

G1 Mekanismit huolenaiheiden tunnistamiseen, ilmoit- tamiseen ja tutkimiseen

x

G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien rikkomisesta määrätyt sakot 24 kohdan a alakohta

G1 Hyvän hallintotavan tai eettisen yrityskulttuurin vastaiset tapaukset -taulukko

x

x

G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat normit 24 kohdan b alakohta

G1 Hyvän hallintotavan tai eettisen yrityskulttuurin vastaiset tapaukset -taulukko

x

101

Konsernin tuloslaskelma

Milj. euroa | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liikevaihto | 2.1, 2.2, 7.3 | 1 775,7 | 1 938,6
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos |  | -59,9 | 22,9
Liiketoiminnan muut tuotot | 2.3, 7.3 | 48,1 | 77,8
Materiaalit ja palvelut | 2.4, 7.3 | -1 353,0 | -1 491,7
Henkilöstökulut | 3 | -214,5 | -201,6
Osuus osakkuusyrityksen tuloksesta | 7.2, 7.3 | -37,4 | -8,8
Poistot ja arvonalentumiset | 4.1, 4.2 | -165,6 | -113,6
Liiketoiminnan muut kulut | 2.4 | -163,0 | -161,3
Liiketulos |  | -169,5 | 62,3
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksista | 7.2 | 0,0 | 0,0
Kurssierot | 5.2 | -1,2 | -2,8
Rahoitustuotot | 5.2, 7.3 | 5,4 | 9,3
Rahoituskulut | 5.2, 7.3 | -21,5 | -17,3
Tilikauden tulos ennen veroja |  | -186,9 | 51,4
Tuloverot | 6 | 22,3 | -12,0
Tilikauden tulos |  | -164,6 | 39,4
Tilikauden tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyrityksen osakkeenomistajille |  | -156,6 | 25,3
Määräysvallattomille omistajille |  | -7,9 | 14,1
Yhteensä |  | -164,6 | 39,4
Keskimääräinen painotettu osakemäärä, 1 000 kpl |  | 355 142 | 354 991
Emoyrityksen osakkeenomistajille kuuluvasta tuloksesta laskettu osakekohtainen tulos, laimentamaton ja laimennettu, euroa |  | -0,44 | 0,07

Konsernin laaja tuloslaskelma

Milj. euroa | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Muut laajan tuloksen erät |  |  |
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi | 5.1 |  |
Etuusperusteisten järjestelyiden uudelleen määrittämisestä johtuvat erät | 3.4 | -0,4 | -0,9
Käypään arvoon muihin laajan tuloksen eriin kirjattavat rahoitusvarat | 4.3 | -33,5 | -35,4
Osuus osakkuusyrityksen muista laajan tuloksen eristä |  |  |
Verot eristä, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  | 7,6 | 7,4
Yhteensä |  | -26,3 | -28,9
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi | 5.1 |  |
Rahavirran suojaukset |  | 21,5 | -39,1
Muuntoerot |  | 40,0 | -21,7
Osuus osakkuusyrityksen muista laajan tuloksen eristä |  | 6,8 | -13,8
Verot eristä, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  | -4,3 | 7,8
Yhteensä |  | 64,0 | -66,8
Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen |  | 37,8 | -95,7
Tilikauden laaja tulos yhteensä |  | -126,8 | -56,2
Tilikauden tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyrityksen osakkeenomistajille |  | -128,4 | -65,4
Määräysvallattomille omistajille |  | 1,6 | 9,1
Yhteensä |  | -126,8 | -56,2

102

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Konsernitilinpäätös

Konsernin tase

Milj. euroa | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
VARAT |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |
Liikearvo | 4.1 | 12,2 | 12,2
Muut aineettomat hyödykkeet | 4.1 | 32,8 | 35,0
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 4.2 | 1 265,5 | 1 248,4
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä | 7.2 | 486,8 | 517,5
Muut sijoitukset | 4.3, 5.7 | 186,2 | 219,7
Muut pitkäaikaiset varat | 5.3 | 3,5 | 4,4
Laskennalliset verosaamiset | 6. | 6,0 | 5,2
Yhteensä |  | 1 993,1 | 2 042,4
Lyhytaikaiset varat |  |  |
Vaihto-omaisuus | 4.4 | 374,1 | 472,6
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 4.5, 7.3 | 238,7 | 278,3
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat tuloverosaamiset |  | 2,3 | 9,0
Johdannaiset | 5.7 | 8,3 | 9,2
Rahavarat | 5.4, 7.3 | 309,3 | 182,6
Yhteensä |  | 932,7 | 951,7
Varat yhteensä |  | 2 925,8 | 2 994,1
OMA PÄÄOMA JA VELAT |  |  |
Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma |  |  |
Osakepääoma |  | 557,9 | 557,9
Muuntoero |  | -52,2 | -82,7
Käyvän arvon rahasto ja muut rahastot |  | 134,6 | 137,4
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 208,9 | 208,9
Omat osakkeet |  | -2,8 | -3,7
Kertyneet voittovarat |  | 744,0 | 925,2
Yhteensä |  | 1 590,4 | 1 743,0
Määräysvallattomien omistajien osuudet |  | 166,3 | 164,7
Oma pääoma yhteensä | 5.1 | 1 756,7 | 1 907,7
Pitkäaikaiset velat |  |  |
Laskennalliset verovelat | 6. | 92,8 | 123,2
Eläkevelvoitteet | 3.4 | 8,7 | 8,1
Varaukset | 4.8 | 0,7 | 1,7
Rahoitusvelat | 5.5, 5.6, 5.7 | 495,7 | 411,9
Muut pitkäaikaiset velat | 4.6 | 2,9 | 5,6
Johdannaiset | 5.7 | 1,3 | 0,0
Yhteensä |  | 602,2 | 550,6
Lyhytaikaiset velat |  |  |
Varaukset | 4.8 | 3,3 | 0,0
Lyhytaikaiset rahoitusvelat | 5.5, 5.6, 5.7 | 68,8 | 115,5
Ostovelat ja muut velat | 4.7, 7.3 | 489,2 | 390,6
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat tuloverovelat |  | 0,3 | 0,0
Johdannaiset | 5.7 | 5,3 | 29,7
Yhteensä |  | 566,9 | 535,8
Velat yhteensä |  | 1 169,1 | 1 086,4
Oma pääoma ja velat yhteensä |  | 2 925,8 | 2 994,1

103

Konsernin laskelma oman pääoman muutoksista

Emoyrityksen osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma

Milj. euroa | Liite | Osake- pääoma | Muuntoero | Käyvän arvon rahasto ja muut rahastot | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Omat osakkeet | Kertyneet voittovarat | Yhteensä | Määräys- vallattomien omistajien osuudet | Oma pääoma yhteensä
Oma pääoma 1.1.2025 |  | 557,9 | -82,7 | 137,4 | 208,9 | -3,7 | 925,2 | 1 743,0 | 164,7 | 1 907,7
Tilikauden tulos |  |  |  |  |  |  | -156,6 | -156,6 | -7,9 | -164,6
Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen | 5.1 |  | 30,5 | -2,8 |  |  | 0,5 | 28,2 | 9,5 | 37,8
Tilikauden laaja tulos yhteensä |  |  | 30,5 | -2,8 |  |  | -156,1 | -128,4 | 1,6 | -126,8
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Osingonjako | 5.1 |  |  |  |  |  | -24,9 | -24,9 |  | -24,9
Omien osakkeiden luovutus | 5.1 |  |  |  |  | 0,9 | -0,9 |  |  |
Osakeperusteisen maksut | 3.3 |  |  |  |  |  | 0,7 | 0,7 |  | 0,7
Oma pääoma 31.12.2025 |  | 557,9 | -52,2 | 134,6 | 208,9 | -2,8 | 744,0 | 1 590,4 | 166,3 | 1 756,7
Oma pääoma 1.1.2024 |  | 557,9 | -66,0 | 209,1 | 208,9 | -5,5 | 992,6 | 1 897,0 | 155,6 | 2 052,6
Tilikauden tulos |  |  |  |  |  |  | 25,3 | 25,3 | 14,1 | 39,4
Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen | 5.1 |  | -16,7 | -71,7 |  |  | -2,3 | -90,7 | -5,0 | -95,7
Tilikauden laaja tulos yhteensä |  |  | -16,7 | -71,7 |  |  | 23,0 | -65,4 | 9,1 | -56,2
Liiketoimet omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Osingonjako | 5.1 |  |  |  |  |  | -88,8 | -88,8 |  | -88,8
Omien osakkeiden luovutus | 5.1 |  |  |  |  | 1,8 | -1,8 |  |  |
Osakeperusteisen maksut | 3.3 |  |  |  |  |  | 0,1 | 0,1 |  | 0,1
Oma pääoma 31.12.2024 |  | 557,9 | -82,7 | 137,4 | 208,9 | -3,7 | 925,2 | 1 743,0 | 164,7 | 1 907,7

104

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Konsernin rahavirtalaskelma

Milj. euroa | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liiketoiminnan rahavirrat |  |  |
Tilikauden tulos |  | -164,6 | 39,4
Oikaisut tilikauden tulokseen |  | 192,5 | 113,0
Saadut korot |  | 5,2 | 8,8
Maksetut korot |  | -17,2 | -16,5
Saadut osingot |  | 0,1 | 9,9
Muut rahoituserät, netto |  | -7,6 | -3,4
Maksetut tuloverot |  | -0,2 | -17,2
Käyttöpääoman muutos |  | 231,3 | -96,3
Liiketoiminnan nettorahavirta |  | 239,6 | 37,8
Investointien rahavirrat |  |  |
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin |  | -136,0 | -164,0
Tytäryritysten myynnit vähennettynä myyntihetken rahavaroilla | 7.2 | 0,0 | -0,5
Muiden sijoitusten myynnit |  | 0,2 | 0,5
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myynnit |  | 11,5 | 35,0
Pitkäaikaisten saamisten muutos |  | 2,6 | -1,0
Investointien nettorahavirta |  | -121,7 | -129,9
Rahoituksen rahavirrat |  |  |
Pitkäaikaisten velkojen nostot |  | 198,4 | 0,0
Pitkäaikaisten velkojen lyhennykset |  | -120,6 | -18,7
Lyhytaikaisten velkojen muutos | 5.5 | -47,6 | 95,8
Pitkäaikaisten korottomien velkojen lisäys/vähennys netto |  | -2,7 | -3,1
Maksetut osingot ja pääomanpalautus |  | -24,9 | -88,8
Rahoituksen nettorahavirta |  | 2,7 | -14,8
Rahavarojen muutos |  | 120,5 | -107,0
Rahavarat tilikauden alussa |  | 182,6 | 291,6
Rahavarojen muuntoero |  | 6,2 | -2,1
Rahavarojen muutos |  | 120,5 | -107,0
Rahavarat tilikauden lopussa | 5.4 | 309,3 | 182,6
Konsernin rahavirtalaskelman lisätiedot |  |  |
Oikaisut tilikauden tulokseen |  |  |
Verot |  | -22,3 | 12,0
Poistot ja arvonalentumiset |  | 165,6 | 113,6
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta |  | 37,4 | 8,8
Pitkäaikaisten varojen myyntivoitot ja -tappiot |  | -9,7 | -33,1
Rahoituskulut, netto |  | 17,3 | 10,8
Eläkevelvoitteet ja varaukset |  | 3,1 | -0,6
Muut oikaisut |  | 1,0 | 1,5
Oikaisut tilikauden tulokseen yhteensä |  | 192,5 | 113,0
Käyttöpääoman muutos |  |  |
Vaihto-omaisuuden muutos |  | 93,9 | -76,1
Myyntisaamisten ja muiden saamisten muutos |  | 37,7 | -24,0
Ostovelkojen ja muiden velkojen muutos |  | 99,6 | 3,8
Käyttöpääoman muutos yhteensä |  | 231,3 | -96,3

105

Konsernitilinpäätöksen liitetiedot

1. Laatimisperiaatteet

Konsernin perustiedot

Metsä Board Oyj tytäryrityksineen muodostaa metsäteollisuuskonsernin (”Metsä Board” tai ”konserni”). Metsä Boardin liiketoiminta koostuu taivekartonki-, ensikuitulaineri- ja markkinaselluliiketoiminnoista, joiden taloudellisesta kehityksestä Metsä Board raportoi yhdellä raportointisegmentillä.

Konsernin emoyritys on Metsä Board Oyj Emoyrityksen kotipaikka on Helsinki ja sen rekisteröity osoite on Revontulenpuisto 2, 02100 Espoo. Emoyhtiön osakkeet noteerataan NASDAQ OMX Helsinki Oy:ssä. Metsäliitto Osuuskunta omisti vuoden 2025 lopussa 51,83 prosenttia osakkeista, ja näiden osakkeiden tuottama äänivalta oli 68,85 prosenttia.

Jäljennös konsernitilinpäätöksestä on saatavissa Internet-osoitteesta www.metsagroup.com/metsaboard/ tai konsernin emoyrityksen pääkont-torista osoitteesta Revontulenpuisto 2, 02100 Espoo.

Metsä Board Oyj:n hallitus on hyväksynyt kokouksessaan 5.2.2026 tämän tilinpäätöksen julkistettavaksi. Suomen osakeyhtiölain mukaan osakkeenomistajilla on mahdollisuus hyväksyä tai hylätä tilinpäätös sen julkistamisen jälkeen pidettävässä yhtiökokouksessa.Suomen osakeyhtiölain mukaan osakkeenomistajilla on mahdollisuus hyväksyä tai hylätä tilinpäätös sen julkistamisen jälkeen pidettävässä yhtiökokouksessa. Yhtiökokouksella on myös mahdollisuus tehdä päätös tilinpäätöksen muuttamisesta.

Laatimisperuste

Konsernitilinpäätös on laadittu Euroopan unionissa käyttöön hyväksytty-jen kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Financial Repor-ting Standards, IFRS) mukaisesti noudattaen 31.12.2025 voimassaolleita standardeja ja tulkintoja. Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ovat myös suomalaisten, IFRS-säännöksiä täydentävien kirjanpito- ja yhteisölainsää-dännön vaatimusten mukaiset.

Konsernitilinpäätös esitetään miljoonina euroina.

Konsernitilinpäätös on laadittu perustuen alkuperäisiin hankintamenoi-hin lukuun ottamatta käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja ja -velkoja, etuusperusteisiin eläkejärjestelyihin kuuluvia varoja ja velvoitteita sekä osakeperusteisia maksuja, jotka on arvostettu käypään arvoon.

Venäjän sotatoimien vaikutukset

Venäjän liiketoiminnan lopettamisen seurauksena konsernin tulokseen sisältyi vuonna 2023 0,3 miljoonan euron arvonalentumisen Venäjän toimintojen varoihin. Lisäksi konsernin tulokseen sisältyi 0,7 miljoonaa euron tappion liiketoiminnan muihin kuluihin pääosin liittyen kertyneisiin Venäjän ruplamääräisiin muuntoeroihin. Metsä Board toteutti 13.5.2024 yritysjärjestelyn, jossa venäjän tytäryhtiö Metsä Board Rus LLC:n määräysvalta siirtyi VLP -konsernille. Yrityskaupan jälkeen konsernilla ei ole omistuksia Venäjällä. Järjestelystä syntyi 0,5 miljoonan euron tappio.

Lisätietoja liitetiedoissa: 2.4 Liiketoiminnan kulut, 4.2. Aineelliset käyttö-omaisuushyödykkeet, 5.1 Oma pääoma, muuntoerot ja 5.2 Kurssierot sekä rahoitustuotot ja -kulut.

Ilmastoliitännäisten asioiden vaikutus tilinpäätökseen

Metsä Boardin kestävän kehityksen tavoitteiden ytimessä ovat siirtyminen täysin fossiilittoman energian käyttöön tuotannossa, fossiilisten raaka-ai-neiden käytöstä luopuminen, energian ja veden käytön tehostaminen sekä uudistavan metsätalouden mukaiset toimenpiteet metsien vahvan kasvun ja hiilensidonnan turvaamiseksi. Konsernin tavoitteena on fossiiliton tuotanto eli fossiilisten scope 1- ja 2 -hiilidioksidipäästöjen vähentäminen nollaan vuoden 2030 loppuun mennessä. Tavoitteiden toteutuminen vaatii investointeja, toiminnan sekä tuotevalikoiman kehittämistä ja parhaan saatavilla olevan teknologian hyödyntämistä. Konsernin varojen ja velkojen kirjaamisessa ja arvostamisessa otetaan huomioon ilmastoon liittyvien tavoitteiden mahdollinen vaikutus konsernitilinpäätöksen eriin mukaan lukien omaisuuseriin kohdistuvat fyysiset ilmastoriskit ja siirtymäriskit.

Ilmastoliitännäiset asiat vaikuttavat erityisesti seuraaviin tilinpäätöksen eriin:

Aineettomat hyödykkeet: Tulevaisuuden rahavirtaennusteiden määrit-tämiseen liikearvon arvonalentumistestauksen yhteydessä. (Liitetieto 4.1)

Aineelliset hyödykkeet: Ilmastotavoitteet voivat vaikuttaa käyttöomai-suushyödykkeiden kirjanpitoarvoihin ja taloudellisiin vaikutusaikoihin. Raportointikauden lopussa ilmastoliitännäisillä asioilla ei ollut olennaista vaikutusta hyödykkeiden arvioituihin taloudellisiin vaikutus-aikoihin tai arvonalentumisiin. (Liitetieto 4.2)

Korolliset velat: Vuonna 2025 Metsä Board laski liikkeeseen 200 mil-joonan euron suuruisen vihreän vakuudettoman joukkovelkakirjalainan, joka erääntyy vuonna 2031. Lisäksi Metsä Board sopi 250 miljoonan euron valmiusluottolimiitistä, jonka marginaali on sidottu pitkän aikavä-lin ilmasto- ja energiatehokkuustavoitteisiin. (Liitetieto 5.5)

Palkitseminen: Lyhyen aikavälin palkkiot sisältävät ilmastotavoitteisiin sidottuja ansaintakriteerejä. (Liitetieto 3.2)

Aineettomat hyödykkeet ja liiketoiminnan muut kulut ja tuotot: Tiedossa olevat tai kohtuudella odotettavissa olevia nousuja kustannuksiin ovat ilmaisten päästöoikeuksien loppuminen vuoden 2025 jälkeen tehtailta, joiden fossiilinen päästö on alle 5 prosenttia kokonaishiilidioksidi-päästöstä. EU:n päästökauppajärjestelmää päivitetään parhaillaan ja nykyisen tiedon mukaan ilmaiset päästöoikeudet loppuvat vuoden 2030 jälkeen. (Liitetiedot 2.3, 2.4 ja 4.1)

Lisätietoa ilmastonmuutokseen liittyvistä asioista on saatavilla hallituksen toimintakertomuksen kestävyysraportissa.

106

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Tilikaudella 2025 sovellettavat standardimuutokset

Standardimuutoksilla ei ole olennaista vaikutusta konsernin tilinpäätökseen.

Tulevilla tilikausilla sovellettavat uudet ja muutetut standardit

Rahoitusinstrumenttien luokittelu ja arvostaminen – Muutokset IFRS 9:een Rahoitusinstrumentit ja IFRS 7:een Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot (sovellettava 1.1.2026 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Muutokset selventävät, että yhtiön on sovellettava selvittämispäivään perustuvaa käsittelytapaa kirjatessaan rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai rahoitusvelan pois taseesta; ne myös sallivat sen, että yhtiö voi katsoa, että sähköistä maksujärjestelmää käyttäen maksettava rahoitusvelka on hoidettu ennen selvittämispäivää, jos tietyt edellytykset täyttyvät. Muutokset selventävät soveltamisohjeita, jotka koskevat rahoitusvarojen sopimukseen perustuvien rahavirtojen ominaisuuksien arviointia, ml. rahoitusvarat, joiden sopimusehdot saattavat muuttaa sopimukseen perustuvien rahavirtojen ajoitusta tai määrää – esim. rahoitusvarat, joihin liittyy ns. ESG-piirteitä, rahoitusvarat, joihin ei liity takautumisoikeutta, ja rahoitusvarat, jotka ovat sopimuksella toisiinsa sidottuja instrumentteja.

IFRS 18 Tilinpäätöksen esittämistapa ja tilinpäätöksessä esitettävät tiedot * (sovellettava 1.1.2027 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). IFRS 18 korvaa IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen -standardin. IFRS 18:n keskeisim-mät uudet vaatimukset ovat seuraavat:

Tuloslaskelmassa tuotot ja kulut on luokiteltava kolmeen uuteen mää-riteltyyn ryhmään, eli liiketoiminnan, sijoitusten ja rahoituksen ryhmiin, sekä esitettävä kaksi uutta välisummaa: ”Liikevoitto tai -tappio” sekä ”Voitto tai tappio ennen rahoitusta ja tuloveroja”.

Johdon määrittelemistä tuloksellisuutta kuvaavista tunnusluvuista on esitettävä liitetietoja tilinpäätöksessä. Nämä tunnusluvut ovat tuottojen ja kulujen välisummia, joita käytetään julkisessa viestinnässä johdon näkemyksen esittämiseen yhtiön taloudellisesta tuloksesta.

Tietojen esittäminen tilinpäätöksessä perustuen informaation yhdistelyä ja erittelyä koskeviin tarkennettuihin yleisiin vaatimuksiin.

Konserni tulee luokittelemaan tuloslaskelman rahoituserissä raportoidut kurssierot liiketoiminnan, sijoitusten ja rahoituksen ryhmiin. Konserni tulee luokittelemaan liiketoiminnan rahavirrassa raportoidut maksetut korot ja muut rahoituskulut rahoituksen rahavirtaan ja saadut korot ja osingot investointien rahavirtaan. Konserni tulee arvioimaan yksityiskohtaisemmin muutosten vaikutuksia liitetietoihin.

* = Kyseistä säännöstä ei ole hyväksytty sovellettavaksi EU:ssa 31.12.2025 mennessä.

Muilla standardimuutoksilla ei ole olennaista vaikutusta konsernin tilinpäätökseen.

Ulkomaanvaluutan määräisten erien muuntaminen

Tytäryritysten, yhteisten toimintojen sekä yhteis- ja osakkuusyritysten tilinpäätöksiin sisältyvät erät määritetään siinä valuutassa, joka on kunkin yrityksen pääasiallisen toimintaympäristön valuutta. Konserniti-linpäätös esitetään euroina, joka on konsernin emoyrityksen toiminta- ja esittämisvaluutta.

Ulkomaanvaluutan määräiset liiketapahtumat kirjataan toimintavaluu-tassa käyttäen tapahtumapäivän kurssia. Tilikauden päättyessä avoimina olevat ulkomaanvaluutan määräiset saamiset ja velat muunnetaan toimintavaluutan määräisiksi käyttäen tilinpäätöspäivän kursseja. Venäjän Ruplan arvostuskurssina on käytetty maaliskuusta 2025 lähtien Refinitiivin julkaisemaa EUR/RUB päätöskurssia, joka johdon harkinnan mukaan edustaa parhaiten kunkin raportointikauden päättymispäivän markkina-kurssia. Ulkomaanvaluutan määräisistä liiketapahtumista ja monetaaristen erien muuntamisesta syntyneet voitot ja tappiot kirjataan rahoituserien kurssieroihin.

Rahavirran suojauksen ehdot täyttävien johdannaisinstrumenttien tehokkaan osuuden käyvän arvon muutos kirjataan muihin laajan tuloksen eriin. Omaan pääomaan kirjatut johdannaisten voitot ja tappiot siirretään tuloslaskelmaan ennakoidun myynnin tai oston toteutuessa ja kirjataan suojauksen kohteena olleen erän oikaisuksi.

Suojauslaskennan ulkopuoliset johdannaiset ja tehoton osuus suojauslaskentaan kohdistetuista johdannaisista arvostetaan käypään arvoon, ja arvonmuutokset kirjataan korko- ja valuuttajohdannaisten osalta rahoituseriin ja hyödykejohdannaisten osalta muihin tuottoihin ja kuluihin. Korko- ja valuuttasuojauksesta kerrotaan liitetiedossa 5.6 Rahoitusriskien hallinta.

Yritysten, joiden toimintavaluutta on muu kuin euro, tuloslaskelmat muunnetaan euroiksi käyttäen tilikauden keskikursseja ja taseet käyttäen tilinpäätöspäivän kursseja. Yritysten tuloslaskelmien ja taseiden muunta-misesta eri kursseilla sekä ulkomaisiin yksikköihin tehtyjen nettosijoitusten muuntamisesta syntyvät muuntoerojen muutokset kirjataan konsernin muihin laajaan tuloksen eriin. Kun ulkomaisesta yksiköstä luovutaan joko myymällä tai purkamalla luopumishetkeen mennessä kertyneet muun-toerot kirjataan tuloslaskelmaan osana luopumisesta syntyvää voittoa tai tappiota.

107

Osakekohtainen tulos

Laimentamaton osakekohtainen tulos lasketaan käyttäen raportointikau-den painotettua keskimääräistä osakemäärää, jota laskettaessa on vähen-netty konsernin hallussa olevat omat osakkeet. Laimennusvaikutuksella oikaistua osakekohtaista tulosta laskettaessa osakkeiden keskimääräistä lukumäärää oikaistaan mahdollisten liikkeeseen laskettujen oman pääoman instrumenttien laimennusvaikutuksella. Osakekohtaista tulosta laskettaessa tuloksena käytetään emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluvaa raportointikauden tulosta.

Muut tilinpäätöksen laatimisperiaatteet

Muut tilinpäätöksen laatimisperiaatteet esitetään osana liitetietoja, joihin ne liittyvät.

Keskeiset arviot ja harkinta

Tilinpäätöksen laatiminen edellyttää johdon arvioiden ja oletusten käyttä-mistä ja harkintaan perustuvia ratkaisuja, jotka vaikuttavat varojen ja vel-kojen määriin, ehdollisten varojen ja velkojen esittämiseen tilinpäätöksessä sekä tuottojen ja kulujen määrään. Vaikka arviot ja oletukset perustuvat johdon tämän hetkiseen parhaaseen näkemykseen, on mahdollista, että toteutumat poikkeavat tilinpäätöksessä käytetyistä arvoista. Tilinpää-töksen kannalta keskeisimmät osa-alueet, joihin liittyy johdon arvioita ja harkintaan perustuvia ratkaisuja, esitetään seuraavissa liitetiedoissa:

Johdon tekemät harkintaan perustuvat ratkaisut

Harkintaan perustuvat ratkaisut, jotka johto on tehnyt tilinpäätöksen laatimisperiaatteita soveltaessaan, ja joilla on eniten vaikutusta konsernitilinpäätök-sessä esitettäviin lukuihin, koskevat seuraavia osa-alueita:

Aihe | Liitetieto | Johdon harkintaan perustuvien ratkaisujen luonne
Aineettomat hyödykkeet, aineelliset käyt-töomaisuushyödykkeet ja vuokrasopimukset | 4.1 ja 4.2 Aineettomat hyödykkeet ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | Arvonalennustesteissä sovellettava arvostusmalli
Käypään arvoon arvostetut rahoitusinstrumentit | 4.3 Muut sijoitukset | Pohjolan Voima Oyj:n osakkeisiin sovellettava laadintaperiaate ja arvostusmalli

Arviot ja oletukset

Ne oletuksiin ja arvioihin liittyvät keskeiset epävarmuustekijät, jotka aiheuttavat merkittävän riskin varojen ja velkojen kirjanpitoarvojen muuttumisesta olennaisesti seuraavan tilikauden aikana, ovat konsernissa seuraavat:

Aihe | Liitetieto | Arvioiden ja oletusten luonne
Aineettomat hyödykkeet, aineelliset käyt-töomaisuushyödykkeet ja vuokrasopimukset | 4.1 ja 4.2 Aineettomat hyödykkeet ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | Arvonalennustesteissä käytettävät rahavirtoihin keskeisesti vaikuttavien tekijöiden arviot
Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja vuokrasopimukset | 4.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden taloudellista vaikutusaikaa koskevat arviot sekä vuokrasopimusten jatko-optioihin liittyvät arviot
Käypään arvoon arvostetut rahoitusinstrumentit | 4.3 Muut sijoitukset | Pohjolan Voima Oyj:n arvostuksen keskeisien rahavirtoihin vaikuttavien tekijöiden arviot
Vaihto-omaisuus | 4.4 Vaihto-omaisuus | Nettorealisointiarvoon arvostettavien tuotteiden myyntihintojen, valmiiksi saattamisen kustannuksien ja myynnin toteuttamisen välttämättömien menojen arviot
Tuloverot | 6. Tuloverot | Verotarkastuksissa syntyvien verovelkojen ja tappioista syntyvien laskennallisten verosaamisten ajankohdan ja määrän arviot
Oikeudelliset vastuut | 8.1 Ehdolliset velat ja varat sekä sitoumukset | Riita-asioiden ja oikeudenkäyntien velvoitteiden kustannusten ajankohdan ja määrän arviot

108

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

2. Tuloksellisuus

2.1 Segmentti-informaatio

Laatimisperiaatteet

Konsernin johtoryhmä on ylin operatiivinen päätöksentekijä, joka seuraa liiketoimintaa liiketoiminnallisen jaon perusteella.

Metsä Boardin liiketoiminta koostuu taivekartonki-, ensikuitulaineri- ja markkinaselluliiketoiminnoista, joiden taloudellisesta kehityksestä Metsä Board raportoi yhdellä raportointisegmentillä.

Maantieteellisten alueiden liikevaihto esitetään asiakkaiden sijainnin mukaan. Pitkäaikaiset varat ja kokonaisinvestoinnit esitetään varojen sijain-nin mukaan.

Maantieteelliset alueet

| Liikevaihto asiakkaan sijainnin mukaan |  | Pitkäaikaiset varat |  | Kokonaisinvestoinnit |
Milj. euroa | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Saksa | 147,6 | 136,4 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | 0,2
Italia | 124,5 | 125,3 | 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,0
Ruotsi | 76,4 | 124,9 | 773,5 | 761,2 | 23,4 | 54,2
Suomi | 134,3 | 94,9 | 1 207,4 | 1 267,2 | 115,2 | 119,9
Espanja | 89,2 | 94,8 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0
Ranska | 77,6 | 75,9 | 0,3 | 0,3 | 0,1 | 0,0
Puola | 104,0 | 107,3 | 0,9 | 1,1 | 0,2 | 0,1
Hollanti | 59,3 | 52,1 |  |  |  |
Belgia | 13,6 | 20,8 | 0,6 | 0,8 | 0,0 | 0,7
Muu EU | 130,5 | 167,7 |  |  |  |
EU yhteensä | 957,1 | 1 000,1 | 1 983,2 | 2 030,9 | 139,3 | 175,1
Turkki | 76,0 | 90,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Iso-Britannia | 92,3 | 96,2 | 0,0 | 0,8 | 0,0 | 0,1
Norja | 0,2 | 0,5 |  |  |  |
Muu Eurooppa & Lähi-itä | 28,7 | 35,5 |  |  |  |
Yhdysvallat | 356,3 | 432,2 | 1,2 | 1,7 |  | 0,3
Kanada | 38,6 | 45,6 |  |  |  |
Aasia | 74,8 | 97,1 | 0,2 | 0,3 | 0,1 | 0,0
Muu maailma | 151,7 | 140,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Yhteensä | 1 775,7 | 1 938,6 | 1 984,8 | 2 033,7 | 139,5 | 175,4

Pitkäaikaiset varat sisältävät muut pitkäaikaiset varat kuin johdannaissaamiset, laskennalliset verosaamiset ja etuusperusteisiin eläkejärjestelyihin liittyvät varat. Kokonaisinvestoinnit sisältävät investoinnit omistettuihin ja vuokrattuihin käyttöomaisuushyödykkeisiin sekä hankitut liiketoiminnot.

Henkilöstö vuoden lopussa

Sijainnin mukaisesti | 2025 | 2024
Suomi | 1 002 | 1 267
Ruotsi | 700 | 740
Puola | 103 | 121
Yhdysvallat | 61 | 75
Belgia | 14 | 17
Saksa | 16 | 17
Muut maat | 45 | 53
Yhteensä | 1 939 | 2 290

Henkilöstö keskimäärin

Sijainnin mukaisesti | 2025 | 2024
Suomi | 1 226 | 1 318
Ruotsi | 733 | 748
Puola | 116 | 114
Yhdysvallat | 72 | 73
Belgia | 16 | 17
Saksa | 17 | 17
Muut maat | 50 | 52
Yhteensä | 2 230 | 2 339

Tiedot tärkeimmistä asiakkaista

Yhdenkään asiakkaan myyntituotot eivät vuosina 2025 ja 2024 ylittäneet 10 prosenttia koko konsernin liikevaihdosta.

109

2.2 Liikevaihto

Laatimisperiaatteet

Metsä Boardin liikevaihto kertyy pääasiassa metsäteollisuuden tavaran myynnistä, kuten taivekartonkien sekä ensikuitulainerien myynnistä merkkituotevalmistajille, pakkausjalostajille ja tukkureille sekä sellun myynnistä kartongin, pehmo-, paino- ja erikoispaperien valmistajille.

Konsernin myyntisopimusten suoritevelvoitteet ovat pääosin metsäteollisuuden tavaramyyntiin liittyviä, tilausperusteisia asia-kastoimituksia. Palveluilla on konsernin liiketoiminnassa lähinnä avustava tai tavaratoimituksia täydentävä rooli.

Transaktiohinta muodostuu määrästä, jonka konserni odottaa saavansa vastikkeena luovuttamistaan suoritteista. Tämä määrä vähennettynä myyntiin perustuvilla arvonlisä- ja liikevaihtoveroilla esitetään konsernin liikevaihtona. Konsernin saamat hinnat jaetaan kiinteään ja muuttuvaan osaan. Muuttuvan osan muo-dostavat erilaiset, mm. maksutapaan ja ostomääriin perustuvat alennukset, jotka konserni kohdistaa myyntituottojen vähennyk-seksi sitä mukaa, kun se arvioi asiakkaalle muodostuvan niihin oikeuden. Konsernin myyntisopimukset sisältävät pääosin tava-ratoimituksiin liittyviä velvoitteita, joiden osalta transaktiohinnan kohdistaminen on yksiselitteistä. Konsernin myyntilaskutuksessa soveltamat maksuehdot vaihtelevat jonkin verran maantieteel-lisesti ja eri liiketoiminta-alueilla, mutta annettu maksuaika on kuitenkin aina selvästi alle vuoden, jolloin rahoituskomponenttia ei tarvitse erottaa.

Konserni kirjaa tavaramyyntituotot yhtenä ajankohtana kaudella, jolla asiakas saa toimitetut tuotteet määräysvaltaansa eli myytyi-hin tavaroihin liittyvät riskit ja edut siirtyvät asiakkaalle. Palvelut tuloutetaan ajan kuluessa.

Määräysvalta tuotteisiin siirtyy hetkellä, jona tuotteet on sovitun toimituslausekkeen mukaisesti toimitettu. Yleisimmät konsernin käyttämät Incoterms 2010 -toimituslausekkeet ja niiden mukaiset myynnin tulouttamishetket ovat:

D-lausekkeet: Tavaran toimitus ostajalle sovitussa määrä-paikassa sovittuna aikana

C-lausekkeet: Tavaran luovutus myyjän järjestämälle rahdinkul-jettajalle sovittuun määräpaikkaan kuljettamista varten

F-lausekkeet: Tavaran luovutus ostajan rahdinkuljettajalle

Johdon näkemyksen mukaan maantieteellisen jaon mukainen ryhmittely kuvaa parhaiten myyntituottojen luonnetta, määrää, ajoittumista ja tuottoihin liittyvää epävarmuutta. Maantieteel-listen alueiden liikevaihto esitetään seuraavassa asiakkaiden sijainnin mukaan.

Liikevaihto markkina-alueittain

Milj. euroa | 2025 | 2024
Saksa | 147,6 | 136,4
Italia | 124,5 | 125,3
Ruotsi | 76,4 | 124,9
Suomi | 134,3 | 94,9
Iso-Britannia | 92,3 | 96,2
Espanja | 89,2 | 94,8
Ranska | 77,6 | 75,9
Puola | 104,0 | 107,3
Hollanti | 59,3 | 52,1
Belgia | 13,6 | 20,8
Muu Eurooppa | 145,3 | 187,2
Eurooppa | 1 064,1 | 1 115,8
Yhdysvallat | 356,3 | 432,2
Kanada | 38,6 | 45,6
Muu Amerikka | 53,4 | 51,1
Amerikka | 448,3 | 528,8
Kehittyvät markkinat | 263,3 | 294,0
Yhteensä | 1 775,7 | 1 938,6

110

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

2.3 Liiketoiminnan muut tuotot

Milj. euroa | 2025 | 2024
Myyntivoitot | 10,4 | 35,2
Vuokratuotot | 1,3 | 1,3
Palveluiden myynti | 9,1 | 5,1
Julkiset avustukset ja korvaukset | 21,7 | 30,2
Romun ja jätteen myynti | 1,1 | 0,3
Muut | 4,4 | 5,7
Yhteensä | 48,1 | 77,8

Myyntivoitot

Milj. euroa | 2025 | 2024
Päästöoikeudet | 10,0 | 35,0
Muut | 0,4 | 0,2
Yhteensä | 10,4 | 35,2

Julkiset avustukset ja korvaukset liittyvät koulutus-, terveydenhoito- ja tutkimuskulujen korvauksiin, vakuutuskorvauksiin sekä energiatukeen. Julkisista avustusta on lisätietoja liitetiedossa 4.2 ja päästöoikeuksista on lisätietoja liitetiedossa 4.1.

Vuonna 2025 Julkiset avustukset ja korvaukset sisältävät Kemin bio-tuotetehtaan räjähdykseen liittyviä saatuja vakuutuskorvauksia yhteensä 8,4 miljoonaa euroa (17,5).

2.4 Liiketoiminnan kulut

Milj. euroa | 2025 | 2024
Materiaalit ja palvelut |  |
Aineet, tarvikkeet ja tavarat |  |
Ostot tilikauden aikana | -968,8 | -1 179,7
Varastojen muutos | -34,0 | 50,6
Ulkopuoliset palvelut |  |
Jakelukustannukset | -255,4 | -269,8
Muut ulkopuoliset palvelut | -94,8 | -92,8
Yhteensä | -1 353,0 | -1 491,7
Poistot ja arvonalennukset yhteensä | -165,6 | -113,6
Henkilöstökulut yhteensä | -214,5 | -201,6
Liiketoiminnan muut kulut |  |
Vuokrakulut ja muut kiinteistökulut | -21,8 | -19,3
Palvelujen ostot | -96,0 | -94,8
Pitkäaikaisten varojen luovutustappiot | -0,7 | -2,0
Muut liiketoiminnan kulut | -44,4 | -45,1
Yhteensä | -163,0 | -161,3

Tiedot henkilöstökuluista esitetään kappaleessa 3.1 ja tiedot poistoista ja arvonalentumisista kappaleissa 4.1 ja 4.2. Tutkimus - ja tuotekehitysku-luista on lisätietoja liitetiedossa 4.1.

Muut liiketoiminnan kulut sisältävät mm. energiakuluja, kiinteistökuluja, markkinoinnin ja mainonnan kuluja sekä hallintoon liittyviä kuluja.

Kuluksi kirjatut tutkimus- ja tuotekehitysmenot ilman poistoja olivat -6,3 (-7,4) miljoonaa euroa.

Tilintarkastajan palkkiot

Konsernin tilintarkastajan KPMG:n palkkiot

Milj. euroa | 2025 | 2024
Tilintarkastus | -0,5 | -0,5
Kestävyysraportin varmentaminen | -0,1 | -0,1
Tilintarkastajien lausunnot | 0,0 | 0,0
Veropalvelut |  |
Muut palvelut |  | 0,0
Yhteensä | -0,6 | -0,7

Muut kuin tilintarkastuspalvelut KPMG:lle olivat 0,0 (0,0) miljoonaa euroa.

111

3. Palkitseminen

Laatimisperiaatteet

Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet:Sellaiset palkkoihin, mukaan lukien vuosilomapalkat, liittyvät velat, jotka odotetaan suoritettavan kokonaisuudessaan 12 kuukauden kuluessa sen kauden päättymisestä, jonka aikana niiden perusteena oleva työ suoritetaan, kirjataan raportointikauden loppuun mennessä suoritetun työn osalta ja arvostetaan määrään, joka odotetaan maksettavan niitä suoritettaessa. Velat esitetään taseessa työsuhde-etuuksista johtuvina lyhytaikaisina velvoitteina.

Osakeperusteisten maksujen laatimisperiaatteet esitetään liitetiedossa 3.3 ja eläkevelvoitteiden liitetiedossa 3.4.

3.1 Henkilöstökulut

Milj. euroa | 2025 | 2024
Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet | -133,7 | -122,9
Osakeperusteiset maksut | -1,0 | -1,5
Eläkekulut |  |
Etuusperusteiset järjestelyt | -0,4 | -0,4
Maksuperusteiset järjestelyt | -24,4 | -24,1
Muut henkilösivukulut | -55,0 | -52,7
Henkilösivukulut yhteensä | -79,8 | -77,2
Yhteensä | -214,5 | -201,6

3.2 Johdon palkat, palkkiot ja eläkekulut

Konsernin johtoon kuuluvia avainhenkilöitä ovat emoyrityksen hallituksen sekä johtoryhmän jäsenet. Konsernin johtoon kuuluvien avainhenkilöiden palkat ja palkkiot on esitetty suoriteperusteisesti.

Johdon palkat, palkkiot ja eläkekulut yhteensä

Milj. euroa | 2025 | 2024
Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet | 2,7 | 1,8
Osakeperusteiset maksut (pitkän aikavälin palkkio) | 0,8 | 0,9
Eläkekulut |  |
Etuusperusteiset järjestelyt | 0,4 | 0,6
Maksuperusteiset järjestelyt | 0,5 | 0,3
Yhteensä | 4,4 | 3,6

Emoyhtiön hallituksen jäsenten palkkiot, eläkekulut sekä osakeomistus

| Osakkeet, kpl | Palkkiot | Palkkiot | Eläkekulut, maksuperusteiset järjestelyt | Eläkekulut, maksuperusteiset järjestelyt
Tuhatta euroa | 2025 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Jussi Vanhanen 20.3.2025 alkaen | 17 788 | 101 |  | 17 |
Ilkka Hämälä 1.7.2025 saakka |  | 38 | 115 | 7 | 21
Jussi Linnaranta | 55 267 | 101 | 102 | 17 | 19
Hannu Anttila 26.3.2024 saakka |  |  | 6 |  |
Leena Craelius 26.3.2024 alkaen | 15 020 | 84 | 78 | 14 | 14
Raija-Leena Hankonen-Nybom | 28 151 | 87 | 83 | 16 | 15
Erja Hyrsky 1.8.2025 saakka |  | 79 | 83 | 15 | 15
Jukka Moisio | 32 303 | 85 | 83 | 16 | 14
Mari Kiviniemi | 23 705 | 87 | 84 | 15 | 14
Mikko Mäkimattila | 20 072 | 83 | 84 | 14 | 15
Juha Vanhainen | 24 480 | 87 | 84 | 16 | 15
Yhteensä | 216 786 | 832 | 802 | 146 | 142

Vuoden 2025 varsinainen yhtiökokous päätti maksaa palkkioista noin puolet pörssistä hankittavina yhtiön B-sarjan osakkeina ja puolet rahana.

Johtoryhmän palkitseminen koostuu kiinteästä kuukausipalkasta ja lyhyen sekä pitkän aikavälin palkitsemisjärjestelmien perusteella määräytyvistä palkkioista. Toimitusjohtaja Kaikkonen kuuluu lisäksi maksuperusteisen lisäeläkejärjestelyn piiriin. Toimitusjohtaja Joukio kuului lisäksi etuusperusteisen eläkejärjestelyn piiriin.

112

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Toimitusjohtajan ja muun johtoryhmän palkat ja palkkiot sekä eläkekulut

| Toimitusjohtaja Esa Kaikkonen | Toimitusjohtaja Mika Joukio | Toimitusjohtaja Mika Joukio | Muu johtoryhmä | Muu johtoryhmä
Tuhatta euroa | 2025 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Palkat ja palkkiot 1) ja 2) |  |  |  |  |
Peruspalkka ml. luontoisedut | 434 | 472 | 563 | 1 188 | 1 170
Lyhyen aikavälin palkkio 3) |  |  |  |  | 43
Muu palkkio 4) |  | 653 |  |  |
Pitkän aikavälin palkkio 5) |  | 413 | 442 | 342 | 439
Yhteensä | 434 | 1 538 | 1 005 | 1 530 | 1 652
Eläkekulut |  |  |  |  |
Etuusperusteiset järjestelyt |  | 442 | 642 |  |
Maksuperusteiset järjestellyt | 152 | 80 | 87 | 220 | 190
Yhteensä | 152 | 522 | 729 | 220 | 190
Palkat ja palkkiot sekä eläkekulut yhteensä | 586 | 2 060 | 1 734 | 1 751 | 1 843

1)Sisältää Esa Kaikkosen palkat ja palkkiot ajalta 7.4.–31.12.2025.

2)Sisältää Mika Joukion palkat ja palkkiot ajalta 1.1.–7.10.2025.

3)2025 summa koskee suoriutumista vuonna 2025; 2024 summa koskee suoriutumista vuonna 2024.

4)Sisältää erokorvauksen.

5)Sisältää tilikaudelle kohdistuvan kuluvaikutuksen useasta eri ohjelmasta. Lisätietoja liitetiedossa 3.3 - Osakeperusteiset maksut.

Yhtiön toimitusjohtajana toimi 6.4.2025 asti Mika Joukio ja 7.4.2025 alkaen Esa Kaikkonen. Toimitusjohtaja Mika Joukion kuukausipalkka oli 45 378 euroa. Kuukausipalkkaan sisältyi auto-, puhelin- ja vakuutusturvaetu. Esa Kaikkosen kuukausipalkka on 46 070 euroa. Kuukausipalkkaan sisältyy auto-, puhelin- ja vakuutusturvaetu. Vuosina 2024 ja 2025 toimitusjoh-tajan lyhyen aikavälin palkitsemisjärjestelmän palkkiomahdollisuus oli tavoitetasolla 30 prosenttia ja maksimitasolla 75 prosenttia kiinteästä vuosipalkasta.

Vuosina 2024 ja 2025 johtoryhmän jäsenten lyhyen aikavälin palkitse-misjärjestelmän palkkiomahdollisuus oli tavoitetasolla 20 tai 25 prosenttia ja maksimitasolla 50 tai 62,5 prosenttia kiinteästä vuosipalkasta.

Lyhyen aikavälin palkitsemisjärjestelmän määräytymiskriteereistä päättää hallitus. Mahdolliset palkkiot perustuvat yhtiön taloudellisten ja strategian toteutumista tukevien tavoitteiden saavuttamiseen.

Lyhyen aikavälin palkkiota vuodelta 2024 ei maksettu toimitusjohtajalle lyhyen aikavälin palkkiojärjestelmän kynnysmittarin (Metsä Groupin liiketulos) jäätyä alle kynnysarvon. Vuodelta 2025 ei makseta lyhyen aikavälin palkkioita toimitusjohtajalle eikä johtoryhmälle lyhyen aikavälin palkitsemisjärjestelmän kynnysmittarin (Metsä Groupin liiketulos) jäätyä alle kynnysarvon.

Johdon osakepalkkiojärjestelyistä on kerrottu liitetietojen kappaleessa 3.3.

Toimitusjohtajan molemminpuolinen irtisanomisaika on kuusi kuukautta. Hallituksen irtisanoessa toimitusjohtajan on tällä oikeus 12 kuukauden palkkaa vastaavaan erokorvaukseen.

Muilla johtoryhmän jäsenillä irtisanomisaika on kuusi kuukautta. Mikäli johtaja irtisanotaan muusta kuin johtajasta riippuvasta syystä on joillakin johtoryhmän jäsenillä oikeus 6 kuukauden palkkaa vastaavaan irtisanomiskorvaukseen.

Toimitusjohtaja kuuluu työntekijän eläkelain piiriin. Se tarjoaa palvelu-saikaan ja työansioihin perustuvan eläketurvan laissa säädetyllä tavalla. Toimitusjohtaja Kaikkonen kuuluu myös maksuperusteisen lisäeläkejär-jestelyn piiriin, minkä mukaisesti toimitusjohtaja on oikeutettu jäämään eläkkeelle 62-vuotiaana. Vuosittainen lisäeläkemaksu on 20 prosenttia toimitusjohtajan kokonaispalkasta sisältäen lyhyen aikavälin palkkiot. Mikäli toimitusjohtajan työsuhde konsernissa päättyy ennen eläkeikää, on toimitusjohtaja oikeutettu vapaakirjaan.

Toimitusjohtaja Joukio on kuulunut etuusperusteisen lisäeläkejärjestelyn piiriin, minkä mukaisesti toimitusjohtaja on oikeutettu jäämään eläkkeelle 62-vuotiaana. Lisäeläkejärjestelyn perusteella toimitusjohtajan eläkkeen taso on enintään 60 prosenttia työeläkelain mukaisesta kokonaispalkasta, joka lasketaan eläkkeelle siirtymishetkeä edeltävän viisivuotisjakson perusteella. Mikäli toimitusjohtajan työsuhde konsernissa päättyy ennen eläkeikää, on toimitusjohtaja oikeutettu vapaakirjaan.

Muilla johtoryhmän jäsenillä ei ole lakisääteisestä eläketurvasta poikkeavia eläkejärjestelyjä. Konsernilla ei ole taseen ulkopuolisia eläkevas-tuusitoumuksia johdon puolesta.

Johdolle ei ole myönnetty lainoja eikä heidän puolestaan ole annettu takauksia tai muita vakuuksia.

113

3.3 Osakeperusteiset maksut

Laatimisperiaatteet

Ylimmälle johdolle on perustettu osakepohjaisia kannustinjär-jestelmiä, joissa maksut suoritetaan oman pääoman ehtoisina instrumentteina ja käteisvaroina. Konsernin osakepalkkiojärjes-telmät käsitellään kokonaisuudessaan osakkeina selvitettävinä järjestelminä. Myönnettävät etuudet arvostetaan käypään arvoon niiden myöntämishetkellä ja kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan ja omaan pääomaan tasaisesti oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Järjestelmien tulosvaikutus esitetään tuloslaskelman henkilöstökuluissa.

Yhtiöllä oli katsauskauden aikana voimassa neljä osakepalkkiojärjestelmää - Sitouttava sekä Suoritusperusteinen osakepalkkiojärjestelmä 2020-2024, jotka Yhtiön hallitus päätti ottaa käyttöön 12.12.2019 ja Sitouttava sekä Suoritusperusteinen osakepalkkiojärjestelmä 2023-2027, jotka Yhtiön hallitus päätti ottaa käyttöön 15.12.2022 osana yhtiön avainhenkilöiden kannustus- ja sitouttamisjärjestelmää. Osakepalkkiojärjestelmien vaikutus tilikauden 2025 tulokseen oli -1 035 581 (-1 481 115) euroa.

Suoritusperusteinen osakepalkkiojärjestelmä 2020–2024 ja Suoritusperusteinen osakepalkkiojärjestelmä 2023–2027

Järjestelmät tarjoavat kohderyhmälle mahdollisuuden saada palkkiona Metsä Board Oyj:n B-sarjan osakkeita kolmen kalenterivuoden mittaisilta ansaintajaksoilta niiden ansaintakriteereille asetettujen tavoitteiden saavuttamisesta. Ansaintajaksoja ovat kalenterivuodet 2020-2022, 2021-2023, 2022-2024, 2023-2025, 2024-2026 ja 2025-2027. Allokoitu osakemäärä sisältää sekä osake- että rahaosuuden. Palkkio maksetaan vastaavasti osin osakkeina ja osin rahana ja rahaosuudella pyritään katta-maan maksuhetken verot ja veroluonteiset maksut. Palkkiota ei makseta, mikäli henkilön työsuhde päättyy ennen ansaintajakson päättymistä.

Järjestelmissä on palkkaan suhteutettu katto ja sen ylittävä osa leikataan eikä makseta lainkaan. Palkkio maksetaan ansaintajakson jälkeen maa-liskuussa ja lisäksi järjestelmiin kuuluu kahden vuoden sitouttamisjakso. Mikäli avainhenkilön työsuhde päättyy sitouttamisjakson aikana, avain-henkilön tulee pääsääntöisesti palauttaa toimitetut osakkeet vastikkeetta Yhtiölle.

Ansaintajakson 2022-2024 kriteerien toteutumisen perusteella mak-settiin 124.790 Metsä Board 0yj:n B-osaketta sekä rahaosuus palkkiosta aiheutuvien verojen ja veronluontoisien maksujen kattamiseksi osakkeiden siirtohetkellä. Tilikauden aikana yhtiölle palautui 8.358 osaketta, jotka oli toimitettu aiemmin ansaintajaksoilta 2021-2023 ja 2022-2024.

Sitouttava osakepalkkiojärjestelmä 2020–2024 ja Sitouttava osakepalkkiojärjestelmä 2023–2027

Järjestelmä tarjoaa kohderyhmään kuuluville avainhenkilöille mahdollisuu-den saada palkkiona Metsä Board Oyj:n B-sarjan osakkeita edellyttäen, että avainhenkilön työ- tai toimisuhde on voimassa ja työssäolo jatkuu sito-uttamisjakson loppuun saakka. Järjestelmässä on 12-36 kuukauden mit-taisia sitouttamisjaksoja. Allokoitu osakemäärä sisältää sekä osake- että rahaosuuden. Palkkio maksetaan vastaavasti osin osakkeina ja osin rahana ja rahaosuudella pyritään kattamaan maksuhetken verot ja veroluonteiset maksut. Palkkioita ei pääsääntöisesti makseta, mikäli avainhenkilön työ-suhde päättyy sitouttamisjakson aikana.

114

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Osakepalkkiojärjestelmien 2020–2024 perustiedot ja tapahtumat on koottu seuraavaan taulukkoon:

| Suoritusperusteinen osakepalkkiojärjestelmä 2020–2024 |  |
31.12.2025 | 2021–2023 | 2022–2024 | Yhteensä
Perustiedot |  |  |
Osakepalkkioita allokoitu, kpl | 453 650 | 437 545 | 891 195
Myöstämispäivä(t) | 27.1.2021, 18.6.2021, 13.1.2022 | 31.1.2022, 8.11.2022, 28.2.2024 |
Kriteerit | Omavaraisuusaste, ROCE, EBIT ja työssäolovelvoite | Omavaraisuusaste, ROCE, EBIT ja työssäolovelvoite |
Henkilöitä 31.12.2025 |  |  | 21
Käyvän arvon määritys (euroa) 1) |  |  |
Osakkeen kurssi myöntämishetkellä | 8,93 | 9,44 |
Osakkeen käypä arvo myöntämishetkellä | 8,15 | 8,21 |
Vuotuinen osinko-oletus käyvässä arvossa | 0,27 | 0,41 |
Osakkeen kurssi maksuhetkellä / tilikauden päättyessä | 7,09 | 3,89 |
Käypä arvo tilinpäätöshetkellä | - | 1 784 221 | 1 784 221
Vaikutus tulokseen ja taloudelliseen asemaan (euroa) |  |  |
Tilikauden 2025 kulu osakeperusteisista maksuista, omana pääomana käsitelty | 566 197 | 448 993 | 1 015 191
Osakeperusteisista maksuista rahana selvitettävä maksamaton osuus, arvio |  | 448 518 | 448 518
Määrät 1.1.2025 2) |  |  |
Kauden alussa ulkona olleet | 378 813 | 415 508 | 794 321
Tilikauden muutokset |  |  |
Kaudella menetetyt | 9 776 | 5 143 | 14 919
Kaudella toteutetut | 369 037 | 99 666 | 468 703
Kaudella rauenneet |  | 196 323 | 196 323
Määrät 31.12.2025 |  |  |
Kauden lopussa ulkona olevat |  | 114 376 | 114 376

1)Osakeperusteisen maksun käypä arvo palkkion myöntämishetkellä oli Metsä Board Oyj:n B-osakkeen markkinahinta vähennettynä ennen palkkion maksua jaettavien konsensusestimaattien mukaisten osinkojen määrällä. Osakeperusteisen maksun käypä arvo kirjataan lukumäärään, joka perustuu parhaaseen mahdolliseen arvioon palkkion määrästä, johon odotetaan syntyvän oikeus.

2)Taulukossa esitetyt osakepalkkioiden määrät ovat bruttomääriä eli ne kuvastavat osakepalkkioiden perusteella ansaittujen/annettavien osakkeiden lukumäärää. Näiden lisäksi palkkioon kuuluu rahaosuus, jolla katetaan palkkion maksuhetken verot ja veroluonteiset maksut.

115

Osakepalkkiojärjestelmien 2023–2027 perustiedot ja tapahtumat on koottu seuraavaan taulukkoon:

| Suoritusperusteinen osakepalkkiojärjestelmä 2023–2027 |  |  | Sitouttava osakepalkkio-järjestelmä |
31.12.2025 | 2023–2025 | 2024–2026 | 2025–2027 | 2025–2027 | Yhteensä
Perustiedot |  |  |  |  |
Osakepalkkioita allokoitu, kpl | 432 163 | 564 891 | 953 631 | 35 000 | 1 985 685
Myöstämispäivä(t) | 30.1.2023, 6.9.2023, 28.2.2024, 7.4.2025 | 30.1.2024, 28.2.2024, 13.5.2024, 4.9.2024, 7.4.2025 | 31.1.2025, 7.4.2025, 9.4.2025, 21.8.2025 | 21.8.2025 |
Kriteerit | Omavaraisuusas-te, ROCE, EBIT ja Työssäolovelvoite | Omavaraisuusas-te, ROCE, EBIT ja Työssäolovelvoite | Omavaraisuus-aste, ROCE ja Työssäolovelvoite | Työssäolovelvoite |
Henkilöitä 31.12.2025 |  |  |  |  | 31
Käyvän arvon määritys (euroa) 1) |  |  |  |  |
Osakkeen kurssi myöntämishetkellä | 8,34 | 7,46 | 4,30 | 3,25 |
Osakkeen käypä arvo myöntämishetkellä | 6,90 | 6,57 | 3,52 | 3,11 |
Vuotuinen osinko-oletus käyvässä arvossa | 0,48 | 0,30 | 0,07 | 0,07 |
Osakkeen kurssi maksuhetkellä / tilikauden päättyessä | 3,11 | 3,11 | 3,11 | 3,11 |
Käypä arvo tilinpäätöshetkellä |  |  |  | 108 850 | 108 850
Vaikutus tulokseen ja taloudelliseen asemaan (euroa) |  |  |  |  |
Tilikauden 2025 kulu osakeperusteisista maksuista, omana pääomana käsitelty |  |  |  | 20 390 | 20 390
Osakeperusteisista maksuista rahana selvitettävä maksamaton osuus, arvio |  |  |  | 57 695 | 57 695
Määrät 1.1.2025 2) |  |  |  |  |
Kauden alussa ulkona olleet | 426 377 | 564 891 |  |  | 991 268
Tilikauden muutokset |  |  |  |  |
Kaudella myönnetyt | 33 822 | 97 147 | 1 256 229 | 35 000 | 1 422 198
Määrät 31.12.2025 |  |  |  |  |
Kauden lopussa ulkona olevat | 432 352 | 512 925 | 921 239 | 35 000 | 1 901 516

1)Osakeperusteisen maksun käypä arvo palkkion myöntämishetkellä oli Metsä Board Oyj:n B-osakkeen markkinahinta vähennettynä ennen palkkion maksua jaettavien konsensusestimaattien mukaisten osinkojen määrällä. Osakeperusteisen maksun käypä arvo kirjataan lukumäärään, joka perustuu parhaaseen mahdolliseen arvioon palkkion määrästä, johon odotetaan syntyvän oikeus.

2)Taulukossa esitetyt osakepalkkioiden määrät ovat bruttomääriä eli ne kuvastavat osakepalkkioiden perusteella ansaittujen/annettavien osakkeiden lukumäärää. Näiden lisäksi palkkioon kuuluu rahaosuus, jolla katetaan palkkion maksuhetken verot ja veroluonteiset maksut.

116

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

3.4 Eläkevelvoitteet

Laatimisperiaatteet

Konsernin työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuuksia koskevat järjestelyt ovat joko maksuperusteisia tai etuusperusteisia. Maksuperusteisissa järjestelyissä konserni suorittaa järjestelyn määräämät maksut etuuden järjestämisestä vastaavalle erilliselle yksikölle, eikä konsernilla ole oikeudellisia eikä tosiasiallisia velvoitteita lisämaksujen suorittamiseen, mikäli tämän yksikön varat eivät myöhemmin riitä velvoitteen mukaisten suoritusten maksamiseen. Muut kuin maksuperusteiset eläkejärjestelyt ovat etuusperusteisia. Etuusperusteisissa järjestelyissä määritellään työntekijän eläkkeelle jäädessään saama eläke-etuus, jonka suuruus riippuu järjestelyn ehtojen mukaisesti mm. iästä, palve-lusvuosista ja palkkatasosta.

Etuusperusteisista eläkejärjestelyistä merkitään taseeseen velaksi velvoitteen raportointikauden päättymispäivän nykyarvo, josta vähennetään järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo. Järjestelyistä johtuvan velvoitteen määrä perustuu riippumatto-mien vakuutusmatemaatikkojen vuosittaisiin laskelmiin, joissa käytetään ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa mene-telmää (projected unit credit method). Velvoitteen nykyarvo mää-ritetään diskonttaamalla arvioidut vastaiset rahavirrat korolla, joka vastaa yritysten liikkeeseen laskemien korkealaatuisten joukkovelkakirjalainojen korkoa. Lainat, joiden korkoa käytetään, on laskettu liikkeeseen samassa valuutassa kuin maksettavat etuudet ja erääntyvät suunnilleen samaan aikaan kuin vastaava eläkevelvoite.

Kokemusperusteisista tarkistuksista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan muiden laajan tuloksen erien kautta oman pää-oman hyvitykseksi tai veloitukseksi sillä kaudella, jonka aikana ne syntyvät. Aiempien kausien työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti.

Maksupohjaisissa järjestelyissä konsernilla ei ole eläkevakuutuk-siin liittyvien suoritusten lisäksi muita maksuvelvoitteita. Velvoit-teiden mukaiset maksut jaksotetaan kuluksi suoriteperusteisesti.

Keskeiset arviot ja harkinta

Etuusperusten eläkevelvoitteiden nykyarvon sekä tilikaudella velvoitteista kuluksi kirjattavien erien määrittäminen perustuvat vakuutusmatemaattisten oletusten käyttöön. Oletuksiin sisälty-vät muun muassa diskonttokorko, oletettu palkkatason nousu ja oletettu elinikä. Käytetyt vakuutusmatemaattiset oletukset voivat poiketa merkittävästi toteutuvista tuloksista esimerkiksi taloudel-listen olosuhteiden tai järjestelyjen piiriin kuuluvien henkilöiden työsuhteiden muutoksen vuoksi. Merkittävät erot oletusten ja toteumien välillä voivat vaikuttaa eläkevelan suuruuteen ja kuluksi kirjattavien erien määrään.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet

Milj. euroa | 2025 | 2024
Taseeseen merkityt velat |  |
Etuusperusteiset eläkejärjestelyt | 7,0 | 7,2
Maksuperusteiset eläkejärjestelyt | 1,7 | 0,9
Yhteensä | 8,7 | 8,1
Ylirahastoidut etuusperusteiset eläkejärjestelyt taseen muissa pitkäaikaisissa varoissa (liitetieto 5.3) | -2,3 | -3,4

Etuusperusteiset eläkejärjestelyt

Konsernin merkittävimmät etuusperusteiset eläkejärjestelyt ovat Sak-sassa ja Isossa-Britanniassa.

Konsernin eläkejärjestelyt Saksassa myöntävät lakisääteisen eläketurvan ylittäviä etuusperusteisia vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeitä niihin oikeutetuille toimihenkilöille sekä ylimmälle johdolle. Eläkeikä on yleensä 67 vuotta, ja eläkkeen suuruus riippuu työssäoloajan pituudesta. Täyden eläkkeen saaminen edellyttää toimihenkilöiltä ja ylim-mältä johdolta 25–30 vuoden palvelua. Saksan etuusperusteiset järjestelyt ovat rahastoimattomia.

Ison-Britannian etuuspohjainen järjestely takaa järjestelyyn osallistuville eläkkeen, jonka suuruus riippuu työssäoloajan pituudesta ja viimeisten palveluvuosien palkan suuruudesta. Järjestely on suljettu uusilta jäseniltä. Iso-Britannian eläkejärjestely toimii konsernista erillisen riippumattoman säätiön alaisena. Lisäksi Suomessa, Belgiassa ja Italiassa konsernilla on lisäeläkejärjestelyjä, joita käsitellään etuuspohjaisina järjestelyinä.

Taseeseen merkityt luvut

Milj. euroa | 2025 | 2024
Rahastoitujen velvoitteiden nykyarvo | 38,7 | 43,4
Järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo | -34,7 | -40,2
Alijäämä (+) / ylijäämä (-) | 4,0 | 3,2
Rahastoimattomien velvoitteiden nykyarvo | 0,6 | 0,7
Etuuspohjaiset nettovelat (+) / nettovarat (-) | 4,7 | 3,8
Etuuspohjaiset eläkevelat taseessa, netto | 7,0 | 7,2
Etuuspohjaiset eläkevarat taseessa, netto | -2,3 | -3,4

117

Etuuspohjaisen nettovelan muutos tilikauden 2025 aikana

Milj. euroa | Velvoit-teen nykyarvo | Varojen käypä arvo | Yhteensä
1.1.2025 | 44,0 | -40,2 | 3,8
Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 0,4 |  | 0,4
Korkokulu (+) tai korkotuotto (-) | 1,8 | -1,8 | 0,0
Tilikauden tulokseen sisältyvät erät | 2,3 | -1,8 | 0,5
Uudelleen määrittämisestä johtuvat erät |  |  |
Järjestelyyn kuuluvien varojen tuotto lukuun ottamatta korkokuluun tai -tuottoon sisältyviä eriä |  | 1,9 | 1,9
Väestötilastollisten oletusten muutoksesta johtuva voitto (-) tai tappio | 0,2 |  | 0,2
Taloutta koskevien oletusten muutoksista johtuva voitto (-) tai tappio | -1,5 |  | -1,5
Kokemusperäiset voitot (-) tai tappiot | 0,1 |  | 0,1
Muihin laajan tuloksen eriin sisältyvät erät | -1,2 | 1,9 | 0,6
Muuntoerot | -1,3 | 1,4 | 0,2
Maksusuoritukset |  |  |
Työnantajilta |  | -0,1 | -0,1
Järjestelyyn osallistuvilta | 0,0 | 0,0 |
Järjestelyistä suoritetut maksut |  |  |
Maksetut etuudet | -3,1 | 2,7 | -0,4
31.12.2025 | 39,4 | -34,7 | 4,7

Etuuspohjaisen nettovelan muutos tilikauden 2024 aikana

Milj. euroa | Velvoit-teen nykyarvo | Varojen käypä arvo | Yhteensä
1.1.2024 | 43,8 | -37,3 | 6,5
Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 0,4 |  | 0,4
Korkokulu (+) tai korkotuotto (-) | 1,7 | -1,7 | 0,0
Tilikauden tulokseen sisältyvät erät | 2,2 | -1,7 | 0,5
Uudelleen määrittämisestä johtuvat erät |  |  |
Järjestelyyn kuuluvien varojen tuotto lukuun ottamatta korkokuluun tai -tuottoon sisältyviä eriä |  | -2,1 | -2,1
Väestötilastollisten oletusten muutoksesta johtuva voitto (-) tai tappio | -0,1 |  | -0,1
Taloutta koskevien oletusten muutoksista johtuva voitto (-) tai tappio | -0,3 |  | -0,3
Kokemusperäiset voitot (-) tai tappiot | 0,6 |  | 0,6
Muihin laajan tuloksen eriin sisältyvät erät | 0,2 | -2,1 | -1,9
Muuntoerot | 1,2 | -1,4 | -0,2
Maksusuoritukset |  |  |
Työnantajilta |  | -0,6 | -0,6
Järjestelyyn osallistuvilta | 0,0 | 0,0 | 0,0
Järjestelyistä suoritetut maksut |  |  |
Maksetut etuudet | -3,3 | 2,9 | -0,5
31.12.2024 | 44,0 | -40,2 | 3,8

Etuuspohjaisen velvoitteen ja järjestelyihin kuuluvien varojen koostumus maittain 2025

Milj. euroa | Saksa | Iso-Britannia | Suomi | Muut maat | Yhteensä
Velvoitteen nykyarvo | 7,4 | 21,0 | 7,2 | 3,8 | 39,4
Järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo | -2,1 | -23,3 | -6,3 | -2,9 | -34,7
Yhteensä | 5,2 | -2,3 | 0,8 | 0,9 | 4,7

Etuuspohjaisen velvoitteen ja järjestelyihin kuuluvien varojen koostumus maittain 2024

Milj. euroa | Saksa | Iso-Britannia | Suomi | Muut maat | Yhteensä
Velvoitteen nykyarvo | 7,9 | 24,9 | 7,8 | 3,4 | 44,0
Järjestelyyn kuuluvien varojen käypä arvo | -2,4 | -28,3 | -6,8 | -2,7 | -40,2
Yhteensä | 5,6 | -3,4 | 1,0 | 0,7 | 3,8

Merkittävät vakuutusmatemaattiset oletukset 2025

| Saksa | Iso-Britannia | Suomi | Belgia
Diskonttokorko, % | 3,72 | 5,35 | 3,62 | 3,20
Palkkojen nousu, % | 3,00 |  |  | 4,00
Eläkkeiden nousu, % | 2,00 | 2,75 | 2,16 | 2,00

Merkittävät vakuutusmatemaattiset oletukset 2024

| Saksa | Iso-Britannia | Suomi | Belgia
Diskonttokorko, % | 3,30 | 5,15 | 3,26 | 3,00
Palkkojen nousu, % | 3,00 |  |  | 3,10
Eläkkeiden nousu, % | 2,00 | 3,05 | 2,21 | 2,10

118

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Etuuspohjaisen velvoitteen herkkyys painotetuissa keskeisissä oletuksissa tapahtuville muutoksille vuosi 2025

| Vaikutus etuusperusteiseen velvoitteeseen, % |  |  |
| Lisäys 2025 | Vähennys 2025 | Lisäys 2024 | Vähennys 2024
Diskonttokorko, 0,5 %-yksikköä | -4,1 | 4,2 | -4,2 | 4,3
Palkkojen nousuvauhti, 0,5 % -yksikköä | 0,3 | -0,3 | 0,3 | -0,2
Eläkkeiden nousuvauhti 0,5 %-yksikköä | 3,7 | -3,6 | 3,9 | -3,8
Odotettavissa oleva elinikä, 1 vuosi | 3,3 | -3,3 | 3,4 | -3,4

Edellä esitetyt herkkyysanalyysit perustuvat siihen, että yhden oletuksen muuttuessa kaikki muut oletukset säilyvät ennallaan. Etuusperusteisen velvoitteen herkkyys merkittävien vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksille on laskettu käyttäen samaa menetelmää kuin on käytetty taseeseen merkittävää eläkevelvoitetta laskettaessa.

Järjestelyihin kuuluvat varat koostuvat seuraavista eristä

| 2025 Milj. euroa | 2025 % | 2024 Milj. euroa | 2024 %
Hyväksyttävät vakuutukset | 34,2 | 99 % | 39,6 | 99 %
Rahavarat | 0,3 | 1 % | 0,3 | 1 %
Sijoitusrahastot | 0,2 | 1 % | 0,3 | 1 %
Yhteensä | 34,7 | 100 % | 40,2 | 100 %

Etuusperusteisiin eläkejärjestelyihin liittyvät merkittävimmät riskit on kuvattu alla.

Muutokset joukkovelkakirjalainojen tuotossa

Järjestelyistä aiheutuvien velkojen laskentaan on käytetty diskonttokorkoa, joka perustuu yritysten liikkeseen laskemien hyvälaatuisten joukkovelka-kirjalainojen tuottoon. Diskonttokoron aleneminen kasvattaa järjestelyjen velkoja.

Inflaatioriski

Valtaosa järjestelyiden etuusvelvoitteista on sidottu inflaatioon, ja kor-keampi inflaatio johtaa velkojen kasvuun.

Odotettavissa oleva elinikä

Suurin osa järjestelyiden velvoitteista liittyy elinikäisten etuuksien tuottamiseen jäsenille, joten odotettavissa oleva eliniän nousu kasvattaa järjestelyiden velvoitteita.

Työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuusperusteisiin eläkejärjestelyihin suoritettavien maksujen tilikaudella 2026 odotetaan olevan -0,8 miljoonaa euroa. Etuusperusteisen velvoitteen duraation painotettu keskiarvo on 10,3 vuotta (10,6).

119

4. Sijoitettu pääoma

4.1 Aineettomat hyödykkeet

Laatimisperiaatteet

Liikearvo

Liiketoimintojen yhdistämisessä syntyvä liikearvo kirjataan määrään, jolla luovutettu vastike, määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteesta ja aiemmin omistettu osuus yhteen laskettuina ylittävät hankitun nettovarallisuuden käyvän arvon.

Liikearvosta ei kirjata poistoja, vaan se testataan mahdollisen arvonalentumisen varalta vuosittain ja aina, kun esiintyy viite siitä, että arvo saattaa olla alentunut. Tätä tarkoitusta varten liikearvo on kohdistettu niille rahavirtaa tuottaville yksiköille, joiden odotetaan hyötyvän kyseisestä hankinnasta. Liikearvo arvostetaan alkuperäiseen hankintamenoon vähennettynä arvonalentumisilla.

Muut aineettomat hyödykkeet

Aineeton hyödyke merkitään taseeseen alun perin hankintame-noon siinä tapauksessa, että erä täyttää aineettoman hyödyk-keen määritelmän, hankintameno on määriteltävissä luotettavasti ja on todennäköistä, että omaisuuserästä johtuva odotettavissa oleva vastainen taloudellinen hyöty koituu konsernin hyväksi.

Aineettomat hyödykkeet, joilla on rajallinen taloudellinen vaikutusaika, kirjataan tasapoistoina kuluiksi niiden tunnetun tai arvioidun taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Aineettomista hyödykkeistä, joille ei ole määriteltävissä taloudellista vaikutusai-kaa, kuten liiketoimintahankintojen yhteydessä hankitut brändit ja tavaramerkit, tai jotka eivät ole vielä valmiita käytettäväksi, ei tehdä poistoja, vaan ne testataan vuosittain arvonalentumisen varalta.

Omaisuuserän taloudellinen vaikutusaika tarkistetaan vähin-tään jokaisen tilikauden lopussa ja tarvittaessa oikaistaan kuvastamaan taloudellisen hyödyn odotuksissa tapahtuneita muutoksia. Johto on arvioinut, että aineettomilla hyödykkeillä ei ole jäännösarvoa.

Tutkimus- ja kehitysmenot

Tutkimusmenot kirjataan kuluiksi toteutumishetkellä. Kehitysme-not aktivoidaan ja poistetaan taloudellisen vaikutusajan kuluessa, jos on todennäköistä, että kehityshanke tuottaa taloudellista hyötyä ja menot ovat luotettavasti mitattavissa. Kuluiksi kirjatut tutkimus- ja tuotekehitysmenot esitetään liitetiedossa 2.4 Liike-toiminnan kulut. Kehittämismenoja ei ole aktivoituna taseessa katsaus- tai vertailukaudella. Metsä Board ei o le aktivoinut kehitysmenoja.

Tietokoneohjelmat

Merkittävien uusien tietokoneohjelmien kehittämis- ja rakenta-mismenot aktivoidaan taseeseen aineettomina hyödykkeinä ja kirjataan tasapoistoina kuluksi taloudellisena vaikutusaikanaan. Poistoaika on enimmillään seitsemän vuotta. Tietokoneohjelmien ylläpito- ja käyttömenot kirjataan kuluksi sillä raportointikaudella, jolla ne ovat syntyneet.

Konfigurointi- ja kustomointimenot pilvipalveluiden käyttöön-otossa kirjataan kuluiksi, jos aineetonta hyödykettä ei synny. Jos konsernin saamat palvelut ovat erotettavissa, kirjataan menot kuluiksi, kun toimittaja muokkaa sovellusta. Jos konsernin saa-mat palvelut eivät ole erotettavissa, kirjataan menot kuluiksi, kun toimittaja antaa pääsyn sovellukseen sopimuskauden aikana.

Patentit, lisenssit ja tavaramerkit

Patenttien, lisenssien ja tavaramerkkien, joilla on rajallinen taloudellinen vaikutusaika, hankintameno aktivoidaan taseeseen aineettomiin hyödykkeisiin ja kirjataan tasapoistoina kuluksi taloudellisena vaikutusaikanaan 5–10 vuodessa.

Keskeiset arviot ja harkinta

Aineettomat hyödykkeet

Vuosittaisen liikearvotestauksen sekä testattaessa aineettomia hyödykkeitä, joilla ei ole poistoaikaa, arvostusmallien käyttöön perustuva käyvän arvon määrittäminen edellyttää harkinnan käyttämistä valittaessa sovellettavaa menetelmää ja valitun menetelmän edellyttämiä arvostustekijöitä.

Päästöoikeudet

Konserni on saanut päästöoikeuksia Euroopan päästökauppajär-jestelmän mukaisesti. Päästöoikeudet käsitellään aineettomina oikeuksina, ja ne arvostetaan hankintamenoon. Vastikkeetta saatujen päästöoikeuksien hankintameno on nolla. Päästöoi-keudet käytetään voimassaolokaudella yhtäaikaisesti syntyvien hiilidioksidipäästöjen kanssa. Myydyistä päästöoikeuksista saatu tuotto kirjataan liiketoiminnan muihin tuottoihin. Jos vastikkeetta saadut päästöoikeudet eivät riitä kattamaan toteutuneiden pääs-töjen määrää, konserni ostaa lisää oikeuksia markkinoilta.

Ostetut päästöoikeudet kirjataan aineettomiin oikeuksiin hankintahetken käypään arvoon. Varaus päästöoikeuksien palauttamisvelvoitteen täyttämiseksi kirjataan raportointikauden päättymispäivän käypään arvoon, jos vastikkeetta saadut ja oste-tut päästöoikeudet eivät riitä kattamaan toteutuneiden päästöjen määrää.

120

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Aineettomat hyödykkeet 2025

Milj. euroa | Liikearvo | Muut aineettomat hyödykkeet | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 12,2 | 68,7 | 28,3 | 109,2
Muuntoerot |  | 0,3 | 0,0 | 0,3
Lisäykset |  | 0,8 | 33,7 | 34,5
Vähennykset |  | -3,5 | -35,0 | -38,5
Siirrot erien välillä |  | 0,0 | 0,0 |
Hankintameno 31.12. | 12,2 | 66,3 | 27,0 | 105,5
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. |  | -62,0 |  | -62,0
Muuntoerot |  | -0,2 |  | -0,2
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot |  | 3,4 | 35,0 | 38,5
Tilikauden poistot |  | -1,6 |  | -1,6
Arvonalentumiset |  | 0,0 | -35,0 | -35,1
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. |  | -60,5 |  | -60,5
Kirjanpitoarvo 1.1. | 12,2 | 6,7 | 28,3 | 47,2
Kirjanpitoarvo 31.12. | 12,2 | 5,8 | 27,0 | 45,0

Kuluksi kirjatut tutkimus- ja tuotekehitysmenot esitetään liitetiedossa 2.4 Liiketoiminnan kulut. Arvonalentumiset sisältävät toiminnanohjausjärjestelmän (ERP) uudistushankkeen arvonalentumisen -35,0 miljoonaa euroa.

Aineettomat hyödykkeet 2024

Milj. euroa | Liikearvo | Muut aineettomat hyödykkeet | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 12,2 | 60,7 | 8,3 | 81,1
Muuntoerot |  | -0,2 | 0,0 | -0,2
Lisäykset |  | 0,8 | 27,1 | 27,8
Vähennykset |  | 0,4 |  | 0,4
Siirrot erien välillä |  | 7,0 | -7,0 |
Hankintameno 31.12. | 12,2 | 68,7 | 28,3 | 109,2
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. |  | -52,8 |  | -52,8
Muuntoerot |  | 0,2 |  | 0,2
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot |  | 0,0 |  | 0,0
Tilikauden poistot |  | -1,7 |  | -1,7
Arvonalentumiset |  | -7,6 |  | -7,6
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. |  | -62,0 |  | -62,0
Kirjanpitoarvo 1.1. | 12,2 | 7,8 | 8,3 | 28,3
Kirjanpitoarvo 31.12. | 12,2 | 6,7 | 28,3 | 47,2

Arvonalentumiset sisältävät Kaskisten taivekartonkitehtaan esiselvityksen alaskirjauksen -7,6 miljoonaa euroa.

Metsä Board on saanut vastikkeetta 363 tuhatta tonnia päästöoikeuksia (385). Konserni on myynyt markkinoille 138 tuhatta tonnia (537) päästö-oikeuksia. Konsernilla on tilinpäätöshetkellä hallussaan 411 tuhatta tonnia päästöoikeuksia (353). Tilikauden aikana toteutuneet päästöt alittivat saadut ilmaisoikeudet, eikä toteutuneilla päästöillä ollut tulos- tai tasevai-kutusta. Lisäksi konsernilla oli vuoden 2025 lopussa arviolta 90 tuhatta

tonnia vuoden 2025 ilmaisoikeuksia, jotka eivät olleet vielä päästöoikeusre-kisterissä 31.12.2025 jaon myöhästymisen vuoksi.

Päästöoikeuksien liiketoiminnan muihin tuottoihin kirjatut myyntivoitot olivat 10,0 miljoonaa euroa (35,0). Tilikauden päättyessä päästöoikeuksien markkina-arvo oli 85,12 euroa tonnilta (69,90) ja kokonaisarvo noin 35,0 miljoonaa euroa (24,7).

121

Arvonalentumistestaus

Omaisuuseristä, joiden taloudellinen vaikutusaika on rajoittamaton, ei kirjata poistoja, vaan niille tehdään vuosittain arvonalentumistesti. Poistojen kohteena olevia omaisuuseriä tarkastellaan arvonalentumi-sen varalta aina silloin, kun tapahtumat tai olosuhteiden muutokset antavat viitteitä siitä, ettei omaisuuserien kirjanpitoarvoa vastaavaa rahamäärää mahdollisesti saada kerrytetyksi.

Rahavirtaa tuottava yksikkö on segmentti tai sitä pienempi yksikkö, jolle on määritettävissä kerrytettävissä oleva rahamäärä.

Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo vähennettynä luovutuksesta johtuvilla menoilla tai sitä korkeampi käyttöarvo. Käyttöarvolla tarkoitetaan kyseisestä omaisuuserästä tai rahavirtaa tuottavasta yksiköstä saatavissa olevia arvioituja vastaisia nettorahavirtoja, jotka diskontataan nykyarvoonsa.

Arvonalentumistappio kirjataan, kun omaisuuserän kirjanpitoarvo on suurempi kuin siitä kerrytettävissä oleva rahamäärä. Mikäli arvon-alentumistappio kohdistuu rahavirtaa tuottavaan yksikköön, se koh-distetaan ensin vähentämään kohdistettua liikearvoa ja tämän jälkeen muita yksikön omaisuuseriä tasasuhteisesti. Arvonalentumistappion kirjaamisen yhteydessä poistojen kohteena olevan omaisuuserän taloudellinen vaikutusaika arvioidaan uudelleen. Muusta omaisuu-serästä kuin liikearvosta kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan siinä tapauksessa, että on tapahtunut muutos niissä arvioissa, joita on käytetty määritettäessä omaisuuserästä kerrytettävissä olevaa raha-määrää. Arvonalentumistappiota ei kuitenkaan peruta enempää, kuin mitä omaisuuserän kirjanpitoarvo olisi ilman arvonalentumistappion kirjaamista. Liikearvosta kirjattua arvonalentumistappiota ei peruta. Metsä Board tekee arvonalentumistestauksen vuosittain, neljännellä vuosineljänneksellä, perustuen 30. syyskuuta tilanteeseen, tai useam-min jos viitteitä mahdollisesta arvonalentumisesta havaitaan.

Arvonalennustestaus 2025

Vuonna 2025 konsernissa kirjattiin viimeisellä vuosineljänneksellä arvonalentumisia liiketulokseen perustuen keskeneräisten aineettomien hyödykkei-den arvonalentumistestauksiin. Metsä Groupin toiminnanohjausjärjestelmän (ERP) uudistushanke, joka koskee myös Metsä Boardia, on keskeytetty. Hankkeeseen liittyen Metsä Board kirjaa -35 miljoonan euron suuruisen arvonalentumisen tulolaskelmaan poistot ja arvonalennukset riville. Hankkeen jatkamista, laajuutta ja toteutustapaa arvioidaan myöhemmin uudelleen.

Käyttöarvon laskelma on erittäin herkkä diskonttokoron, myyntihintojen ja toimitusmäärien muutoksille. Herkkyysanalyysillä laskettiin määrät, joilla keskeiselle oletukselle käytetyn arvon pitää muuttua, jotta yksikön kerrytettävissä oleva rahamäärä olisi yhtä suuri kuin sen kirjanpitoarvo. Rahavirta-ennusteet ovat heikentyneet aikaisempiin arvioihin verrattuna heikentyneen markkinatilanteen ja näkymien johdosta.

Konsernin merkittävimmät arvonalentumistestaukset, keskeiset oletukset ja herkkyysanalyysi:

Rahavirtaa tuottava yksikkö |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | Arvonalennustestaukset |  |  |  |  |  | Herkkyysanalyysi |  |  |
| Liikearvo | Brändi | Diskonttokorko verojen jälkeen |  | Pitkän aikavälin kasvuvauhti |  | Kirjanpito- arvo |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  | Rahamäärä ylittää kirjan-pitoarvon | Kerrytettävissä oleva rahamäärä olisi yhtä suuri kuin kirjanpitoarvo |  |
| Milj. euroa | Milj. euroa | 2025 (%) | 2024 (%) | 2025 (%) | 2024 (%) | Milj. euroa | Milj. euroa | Diskontto-korko | Toimitus- määrät | Myynti-hinnat
Kartonkiteollisuus |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Taivekartonki 1) | 35,4 | 3,1 | 8,4 | 6,8 | 2,0 | 2,0 | 1 092,9 | 442,2 | 1,9 % | -7,8 % | -3,0 %
Laineri 1) | 22,0 | 1,9 | 8,4 | 6,8 | 2,0 | 2,0 | 437,7 | 179,4 | 1,7 % | -8,6 % | -2,5 %
Markkinasellu 1) |  |  | 8,4 | 6,8 | 2,0 | 2,0 | 204,9 | 37,1 | 1,0 % | -3,9 % | -1,2 %

1)Metsä Boardin osuus Metsä Fibren kerrytettävissä olevasta rahavirrasta sekä konsernitaseen osakkuusyhtiön kirjanpitoarvosta, sisältäen tase-erän liikearvon (45,2 miljoonaa euroa) ja muut taloudelliselta vaikutusajaltaan rajoittamattomat aineettomat hyödykkeet (5,6 miljoonaa euroa), allokoidaan rahavirtaa tuottaville yksiköille niiden selluostojen suhteessa.

Rahavirtaa tuottavien yksikköjen kerrytettävissä olevat rahamäärät perustuvat käyttöarvolaskelmiin. Laskelmien keskeisimmät johdon arviot koskevat tuotteiden toimitusmäärien ja myyntihintojen kehitystä, keskeisten raaka-aineiden ja muiden kustannusten kehitystä sekä diskonttokorkoa ja pitkän aikavälin kasvuvauhtia. Kerrytettävissä olevat rahavirrat perustuvat viiden vuoden ennusteisiin sekä näitä seuraaviin tasaisesti kasvaviin rahavirtoihin. Ennustekauden jälkeisten rahavirtojen keskeisten oletuksien lähtöarvona on käytetty viidennen vuoden ennustekauden arvoa. Keskeiset testausoletukset ovat johdon arvioita.

Diskonttokorkona on käytetty oman ja vieraan pääoman painotettua keskimääräistä kustannusta (WACC). Vieraan pääoman kustannuksessa on huomi-oitu markkinoiden näkemys luottoriskipreemiosta.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvonalennukset on esitetty liitetiedossa 4.1 ja 4.2.

122

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

4.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Laatimisperiaatteet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet on arvostettu hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla ja arvonalentumistappioilla.

Hankintamenoon sisällytetään menot, jotka välittömästi aiheutuvat aineellisen käyttöomaisuuserän hankinnasta. Ehdot täyttävän aineel-lisen käyttöomaisuushyödykkeen hankkimisesta, rakentamisesta tai valmistamisesta välittömästi johtuvat vieraan pääoman menot aktivoidaan osaksi omaisuuserän hankintamenoa.

Mikäli käyttöomaisuushyödyke koostuu useammasta osasta, joiden taloudelliset vaikutusajat ovat eripituiset, kukin osa käsitellään erilli-senä hyödykkeenä. Tällöin osan uusimiseen liittyvät menot aktivoi-daan ja uusimisen yhteydessä mahdollinen jäljellä oleva kirjanpitoarvo kirjataan pois taseesta.

Varaosat, varakalusto ja huoltotarvikkeet kirjataan aineellisiin käyttö-omaisuushyödykkeisiin silloin, kun niiden taloudellisen vaikutusajan oletetaan olevan yli 12 kuukautta. Muussa tapauksessa tällaiset hyödykkeet luokitellaan vaihto-omaisuudeksi.

Merkittävät uudistus- ja parannusinvestoinnit aktivoidaan taseeseen ja poistetaan niihin liittyvän päähyödykkeen jäljellä olevana taloudelli-sena vaikutusaikana. Korjaus- ja kunnossapitomenot kirjataan kuluksi, kun ne toteutuvat.

Hyödykkeistä tehdään tasapoistot arvioidun taloudellisen vaikutus-ajan kuluessa. Omistetuista maa- ja vesialueista ei tehdä poistoja.

Arvioidut taloudelliset vaikutusajat

Rakennukset ja rakennelmat 20–40 vuotta

Koneet ja kalusto

Voimalaitosten raskaat koneet 20–40 vuotta

Muut raskaat koneet 15–20 vuotta

Kevyet koneet ja kalusto 5–15 vuotta

Muut aineelliset hyödykkeet 5–20 vuotta

Omaisuuserän jäännösarvo, taloudellinen vaikutusaika ja poistome-netelmä tarkistetaan vähintään jokaisen tilikauden lopussa ja tarvit-taessa oikaistaan kuvastamaan taloudellisen hyödyn odotuksissa tapahtuneita muutoksia. Omaisuuserän taloudellinen vaikutusaika tarkistetaan vähintään jokaisen tilikauden lopussa ja tarvittaessa oikaistaan kuvastamaan taloudellisen hyödyn odotuksissa tapahtu-neita muutoksia. Johto on arvioinut, että aineellisilla käyttöomaisuus-hyödykkeillä ei ole jäännösarvoa.

Hyödykkeiden käytöstä poistamisesta ja luovutuksista syntyvät myyntivoitot ja -tappiot kirjataan liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin. Myyntivoitto tai -tappio määritetään myyntihinnan ja jäljellä olevan hankintamenon erotuksena.

Hyödykkeiden hankintaan liittyvät julkiset avustukset esitetään taseessa hankintamenon oikaisuna, ja ne tuloutuvat pienempien poistojen muodossa.

Vuokrasopimukset

Konserni on vuokrannut erilaisia maa-alueita, kiinteistöjä, laitteistoja sekä ajoneuvoja. Vuokrasopimuksista kirjataan

käyttöomaisuushyödyke ja vastaava velka, kun vuokralle otettu omaisuuserä on konsernin käytettävissä. Maksetut vuokrat jaotellaan velkaan ja rahoituskuluun. Rahoituskulu kirjataan tulosvaikutteisesti vuokra-ajalle siten, että jäljellä olevan velkasaldon korkoprosentti on jokaisella kaudella sama. Vuokratuista käyttöomaisuushyödykkeistä tehdään tasapoistot omaisuuserän taloudellisen vaikutusajan tai vuokra-ajan kuluessa sen mukaan kumpi on niistä lyhyempi.

Vuokrasopimuksista aiheutuvat varat ja velat arvostetaan aluksi nyky-arvoon perustuen. Vuokrasopimusvelat sisältävät kiinteät maksut vähennettyinä mahdollisilla saatavilla kannustimilla, määrät, jotka vuokralle ottajan odotetaan maksavan jäännösarvotakuiden perus-teella, osto-option toteutushinnan, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää tämän option sekä rangaistusmaksut vuok-rasopimuksen päättämisestä, jos vuokra-ajassa on otettu huomioon, että vuokralle ottaja käyttää tämän option. Vuokrat diskontataan käyttäen vuokrasopimuksen sisäistä korkoa, jos se on määriteltävissä, tai konsernin lisälainan korkoa. Vuokratut käyttöomaisuushyödykkeet arvostetaan hankintamenoon, joka sisältää vuokrasopimusvelan alku-peräisen määrän, ennen sopimuksen alkamiskohtaa maksetut vuokrat vähennettyinä mahdollisilla saaduilla kannustimilla, alkuvaiheen välittömät menot sekä menot alkuperäiseen tilaan palauttamisesta.

Osa vuokrasopimuksista sisältää jatkamis- ja päättämisoptioita, jotka valtaosin ovat vain konsernin käytettävissä, ei vuokralle antajan.

Lyhytaikaisiin ja arvoltaan vähäisiä hyödykkeitä koskeviin vuokraso-pimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tasaerinä. Lyhytaikaisiksi katsotaan vuokrasopimukset, joiden vuokra-aika on enintään 12 kuukautta. Arvoltaan vähäiset omaisuuserät sisältävät pääasiassa ICT- ja toimistolaitteita.

Keskeiset arviot ja harkinta

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden taloudellisen vaikutusajan määrittäminen edellyttää johdolta arviointia. Esimerkiksi suuren tehdasinvestoinnin arvon jakaminen eri hyödykeryhmille vaikuttaa merkittävästi vuosipoistokuluihin johtuen eri hyödykeryhmien eroa-vista tasapoistoajoista. Vuosittaisen liikearvotestauksen sekä testat-taessa aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä, joilla ei ole poistoaikaa, arvostusmallien käyttöön perustuva käyvän arvon määrittäminen edellyttää harkinnan käyttämistä valittaessa sovellettavaa menetel-mää ja valitun menetelmän edellyttämiä arvostustekijöitä.

Vuokrasopimukset

Johto ottaa vuokra-aikaa määrittäessään huomioon kaikki tosiseikat ja olosuhteet, joista syntyy taloudellinen kannustin jatkamisoption käyttämiseen tai päättämisoption käyttämättä jättämiseen. Jatka-misoptiot (tai päättämisoption jälkeinen aika) otetaan huomioon vuok-ra-ajassa, vain jos vuokrasopimuksen jatkaminen (tai päättämättä jättäminen) on kohtuullisen varmaa. Mahdollisia vastaisia rahavirtoja 5,0 miljoonaa euroa ei ole sisällytetty vuokrasopimusvelkaan, koska vuokrasopimusten jatkaminen (tai päättämättä jättäminen) ei ole kohtuullisen varmaa. Arviointi tarkistetaan, jos toteutuu arvioon vaikuttava merkittävä tapahtuma tai olosuhteen muutos, joka on vuokralle ottajan määräysvallassa.

123

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 2025

| Maa- ja vesialueet |  | Rakennukset ja rakennelmat |  | Koneet ja kalusto |
Milj. euroa | Omistetut | Vuokratut | Omistetut | Vuokratut | Omistetut | Vuokratut
Hankintameno 1.1. | 16,0 | 1,6 | 521,0 | 12,4 | 3 084,8 | 20,2
Muuntoerot | 0,1 |  | 9,3 | -0,3 | 77,2 | 0,6
Lisäykset | 0,0 | -0,4 | 11,7 | -0,6 | 62,3 | 4,0
Vähennykset | -0,5 | -1,3 | -89,9 | -3,4 | -918,8 | -5,3
Siirrot erien välillä | 0,0 |  | 4,7 |  | 18,9 |
Hankintameno 31.12. | 15,6 |  | 456,7 | 8,1 | 2 324,3 | 19,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -0,4 | -0,9 | -297,9 | -7,3 | -2 139,0 | -9,2
Muuntoerot | 0,0 |  | -3,5 | 0,2 | -40,5 | -0,2
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 0,0 | 1,1 | 89,4 | 3,4 | 917,6 | 5,1
Tilikauden poistot |  | -0,1 | -11,9 | -2,0 | -88,8 | -4,5
Arvonalentumiset |  | -0,1 | 0,0 | -0,1 | -20,4 |
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -0,5 |  | -224,0 | -5,8 | -1 371,1 | -8,8
Kirjanpitoarvo 1.1. | 15,5 | 0,7 | 223,0 | 5,1 | 945,8 | 11,0
Kirjanpitoarvo 31.12. | 15,2 |  | 232,8 | 2,3 | 953,2 | 10,7

| Muut aineelliset hyödykkeet | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä | Yhteensä |
Milj. euroa | Omistetut | Omistetut | Omistetut | Vuokratut | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 31,7 | 32,0 | 3 685,5 | 34,2 | 3 719,7
Muuntoerot | 0,8 | 0,6 | 87,9 | 0,3 | 88,2
Lisäykset | 2,2 | 25,8 | 101,9 | 3,1 | 105,0
Vähennykset | -5,9 | -0,2 | -1 015,3 | -10,0 | -1 025,3
Siirrot erien välillä | 0,3 | -23,9 |  |  |
Hankintameno 31.12. | 29,1 | 34,3 | 2 860,0 | 27,5 | 2 887,5
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -16,4 |  | -2 453,8 | -17,4 | -2 471,3
Muuntoerot | -0,3 |  | -44,3 | 0,0 | -44,3
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 5,9 |  | 1 012,9 | 9,6 | 1 022,5
Tilikauden poistot | -1,1 |  | -101,8 | -6,6 | -108,3
Arvonalentumiset |  |  | -20,4 | -0,2 | -20,6
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -11,9 |  | -1 607,4 | -14,6 | -1 622,0
Kirjanpitoarvo 1.1. | 15,3 | 32,0 | 1 231,7 | 16,8 | 1 248,4
Kirjanpitoarvo 31.12. | 17,2 | 34,3 | 1 252,5 | 12,9 | 1 265,5

Arvonalentumiset liittyvät pääosin Takon tehtaan sulkemiseen.

124

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 2024

| Maa- ja vesialueet |  | Rakennukset ja rakennelmat |  | Koneet ja kalusto |
Milj. euroa | Omistetut | Vuokratut | Omistetut | Vuokratut | Omistetut | Vuokratut
Hankintameno 1.1. | 16,1 | 1,1 | 504,9 | 9,9 | 2 997,6 | 16,9
Muuntoerot | 0,0 |  | -6,0 | 0,3 | -51,8 | -0,2
Lisäykset |  | 0,5 | 17,8 | 2,6 | 98,2 | 8,5
Vähennykset | -0,1 |  | 2,1 | -0,3 | -9,3 | -4,9
Siirrot erien välillä | 0,0 |  | 2,1 |  | 50,1 |
Hankintameno 31.12. | 16,0 | 1,6 | 521,0 | 12,4 | 3 084,8 | 20,2
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -0,4 | -0,8 | -290,4 | -5,3 | -2 092,9 | -9,4
Muuntoerot | 0,0 |  | 2,9 | -0,1 | 31,3 | 0,1
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot |  |  | 0,3 | 0,3 | 8,3 | 4,5
Tilikauden poistot |  | -0,2 | -10,8 | -2,2 | -85,7 | -4,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -0,4 | -0,9 | -297,9 | -7,3 | -2 139,0 | -9,2
Kirjanpitoarvo 1.1. | 15,7 | 0,4 | 214,6 | 4,5 | 904,7 | 7,4
Kirjanpitoarvo 31.12. | 15,5 | 0,7 | 223,0 | 5,1 | 945,8 | 11,0
| Muut aineelliset hyödykkeet |  | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä | Yhteensä |
Milj. euroa |  | Omistetut | Omistetut | Omistetut | Vuokratut | Yhteensä
Hankintameno 1.1. |  | 27,5 | 71,4 | 3 617,5 | 27,8 | 3 645,3
Muuntoerot |  | -0,4 | -0,8 | -59,0 | 0,0 | -59,0
Lisäykset |  | 3,2 | 16,8 | 136,0 | 11,6 | 147,6
Vähennykset |  | 1,1 | -2,8 | -9,0 | -5,3 | -14,3
Siirrot erien välillä |  | 0,3 | -52,6 |  |  |
Hankintameno 31.12. |  | 31,7 | 32,0 | 3 685,5 | 34,2 | 3 719,7
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. |  | -15,7 |  | -2 399,4 | -15,5 | -2 414,9
Muuntoerot |  | 0,2 |  | 34,5 | 0,0 | 34,4
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot |  | 0,0 |  | 8,6 | 4,9 | 13,4
Tilikauden poistot |  | -1,0 |  | -97,5 | -6,8 | -104,2
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. |  | -16,4 |  | -2 453,8 | -17,4 | -2 471,3
Kirjanpitoarvo 1.1. |  | 11,8 | 71,4 | 1 218,1 | 12,3 | 1 230,4
Kirjanpitoarvo 31.12. |  | 15,3 | 32,0 | 1 231,7 | 16,8 | 1 248,4

Vuokrasopimukset

| 2025 | 2024
Lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyvät kulut | -0,4 | -0,3
Arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskevien vuokrasopimusten kulut | -4,1 | -3,6
Korkokulut | -0,5 | -0,5
Vuokrasopimuksista aiheutuva lähtevä rahavirta | -7,2 | -7,3

Tiedot vuokrasopimusveloista esitetään liitetiedoissa 5.5 Rahoitusvelat ja 5.6 Rahoitusriskien hallinta.

Arvonalennukset

Vuonna 2025 arvonalentumiset sisältävät -35,0 miljoonaa euroa toimin-nanohjausjärjestelmän (ERP) uudistushankkeen arvonalentumisen sekä -18,3 miljoonaa euroa Takon tehtaan sulkemiseen liittyviä arvonalentu-misia. Vuonna 2024 arvonalentumiset sisältävät -7,6 miljoonaa euroa Kaskisten taivekartonkitehtaan esiselvityksen alaskirjauksen.

Vieraan pääoman menot

Vieraan pääoman menoja ei ole aktivoitu tilikaudella.

125

4.3 Muut sijoitukset

Laatimisperiaatteet

Muut sijoitukset ovat noteeraamattomia oman pääoman ehtoisia sijoituksia. Näistä merkittävin on konsernin omistus Pohjolan Voima Oyj:ssä. Kyseessä on noteeraamaton, luonteeltaan strateginen sijoitus, joka palvelee konsernin pitkän aikavälin energiahankinnan tarpeita. Konserni luokittelee Pohjolan Voima Oyj:n osakkeet käypään arvoon muihin laajan tuloksen eriin kirjat-taviksi rahoitusvaroiksi, joiden käyvän arvon muutokset esitetään käyvän arvon rahastossa verovaikutus huomioon ottaen. Kun sijoituksesta luovutaan, omaan pääomaan kertyneet käyvän arvon muutokset siirretään käyvän arvon rahastosta kertyneisiin voittovaroihin.

Muut oman pääoman ehtoiset rahoitusvarat konserni luokittelee käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi.

Käyvät arvot julkisesti noteerattomille osakkeille määritetään käyttäen erilaisia arvostusmalleja, kuten viimeaikaisten kaup-pojen hintatasoa ja diskontattujen kassavirtojen nykyarvoon perustuvia arvostusmenetelmiä. Arvostusmallien lähtötietoina hyödynnetään mahdollisimman paljon markkinoilta saatuja arvostustekijöitä. Julkisesti noteeraamattomat osakkeet luokitellaan käypien arvojen hierarkian tasolle 3. Käypien arvojen hierarkian tasot on esitetty liitetiedossa 5.7.

Keskeiset arviot ja harkinta

Käyvän arvon määrittäminen

Julkisesti Johto on käyttänyt harkintaa määrittäessään muut sijoitukset tase-erän käypään arvoon muihin laajan tuloksen eriin kirjattaviksi rahoitusvaraksi. Merkittävin tase-erässä arvostettu sijoitus on konsernin sijoitus Pohjolan Voima Oyj:n osakkeisiin. Arvostusmallien käyttöön perustuva käyvän arvon määrittämi-nen edellyttää harkinnan käyttämistä valittaessa sovellettavaa menetelmää ja valitun menetelmän edellyttämiä arvostusteki-jöitä, jotka perustuvat markkinoilla kunakin raportointikauden päättymispäivänä vallitseviin hinta- ja korkotasoihin.

Sijoituksen arvo määritellään diskontattujen rahavirtojen nyky-arvona. Keskeisiä rahavirtoihin vaikuttavia tekijöitä ovat sähkön hinnat, inflaatio-odotus ja diskonttokorko. Kahdeksan ensimmäi-sen vuoden energian hintoina on käytetty 12 kuukauden liukuvaa keskiarvoa sähkön futuurihinnoista. Myöhempien vuosien hinnat perustuvat pitkän aikavälin markkinahintaennusteeseen.

Pohjolan Voima Oyj:n osakkeiden kirjanpitoarvo konsernin taseessa 31.12.2025 oli 184,8 (218,3) miljoonaa euroa. Pohjolan Voima Oyj:n osakkeiden kirjanpitoarvon arvioidaan muuttuvan -6,5 (-8,1) miljoonaa euroa ja 6,8 (8,5) miljoonaa euroa, jos rahavirtojen diskonttaamiseen käytettävä korko muuttuisi 0,5 prosenttiyksikköä johdon arvioimasta korosta. Osakkeiden kirjan-pitoarvon arvioidaan muuttuvan 48,7 (55,6) miljoonaa euroa, jos käyvän arvon laskennassa käytetyt energiahinnat poikkeaisivat 10 prosenttia johdon arvioimista hintaennusteista.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Pohjolan Voima Oyj | 184,8 | 218,3
Muut noteeraamattomat osakesijoitukset | 1,4 | 1,4
Yhteensä | 186,2 | 219,7

Muiden sijoitusten merkittävin erä on 2,8 prosentin osuus Pohjolan Voima Oyj:ssä. Yhtiö tuottaa sähköä ja lämpöä osakkailleen Suomessa ja käy kauppaa osakkaidensa kanssa. Sähkön ja lämmön hinta perustuu tuotan-tokustannuksiin, ja maksettu hinta on yleensä markkinahintaa alhaisempi. Konsernilla on oikeus noin 9,1 prosentin osuuteen Pohjolan Voiman B-osak-keiden kautta Olkiluoto 1 ja Olkiluoto 2 -ydinvoimaloiden tuottamasta ener-giasta ja 2,5 prosentin osuuteen Olkiluoto 3 -ydinvoimalan tuottamasta energiasta Pohjolan Voiman B2-osakkeiden kautta.

Pohjolan Voima Oyj:n osakeomistus arvostetaan osakesarjoittain vuosineljänneksittäin käypään arvoon käyttäen diskontatun kassavirran menetelmää. Laskennassa käytetty keskimääräinen painotettu pääoma-kustannus oli 6,48 prosenttia (5,51). Pohjolan Voima Oyj:n osakkeiden hankintameno on 28,2 miljoonaa euroa (28,2) ja käypä arvo 184,8 miljoonaa euroa (218,3).

Pohjolan Voiman osakkaiden välinen osakassopimus rajoittaa osakkei-den vapaata kauppaa muiden kuin osakkaiden kanssa.

126

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

4.4 Vaihto-omaisuus

Laatimisperiaatteet

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä alempaan nettorealisointiarvoon. Hankintameno määritetään FIFO-me-netelmällä (first in, first out) tai vaihtoehtoisesti painotetun keskihinnan menetelmällä vaihto-omaisuuden luonteesta riip-puen. Valmiina hankittujen tuotteiden hankintamenoon luetaan kaikki ostomenot mukaan lukien välittömät kuljetus-, käsittely- ja muut menot. Itse valmistettujen valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä valmistuskustannuksista sekä systemaattisesti kohdistetusta osuudesta valmistuksen muuttuvista yleismenoista ja kiinteistä yleismenoista normaalilla toiminta-asteella. Hankintamenoon ei sisällytetä vieraan pääoman kustannuksia.

Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta vähennettynä arvioidulla tuotteen valmiiksi saattamisen kustannuksilla ja välttämättömillä myyntikustannuksilla.

Keskeiset arviot ja harkinta

Konserni tarkastelee vaihto-omaisuutta säännöllisesti siltä varalta, ettei siihen sisältyisi epäkurantteja eriä tai nettoreali-sointiarvo putoaisi hankintamenoa pienemmäksi. Tarvittaessa konserni alentaa vaihto-omaisuuden kirjanpitoarvoa vastaavasti. Tarkastelu edellyttää johdon arvioita tuotteiden myyntihinnoista, valmiiksi saattamisen kustannuksista ja myynnin toteuttamiseksi välttämättömistä menoista. Muutokset näissä arvioissa voivat johtaa vaihto-omaisuuden kirjanpitoarvon tarkistuksiin tulevilla kausilla,

Milj. euroa | 2025 | 2024
Aineet ja tarvikkeet | 189,4 | 232,9
Valmiit tuotteet | 184,7 | 239,7
Yhteensä | 374,1 | 472,6

Vuonna 2025 vaihto-omaisuuteen kirjattiin arvonalennuksia -11,8 miljoo-naa euroa ja arvon palautuksia 0,1 miljoonaa euroa. Kuluista -5,9 miljoonaa euroa liittyy Takon kartonkitehtaan sulkemiseen. Vuonna 2024 palautettiin arvonalennuksia vaihto-omaisuudesta 1,0 miljoonaa euroa.

4.5 Myyntisaamiset ja muut saamiset

Laatimisperiaatteet

Myyntisaamiset ja muut saamiset arvostetaan alun perin käypään arvoon ja sen jälkeen ne arvostetaan jaksotettuun hankintame-noon ottaen huomioon arvonalentuminen.

Myyntisaamisten odotetut luottotappiot lasketaan varausmat-riisilla. Viiden edellisvuoden toteutuneisiin tappioihin, luottova-kuutuksilla netotettuna, perustuvien luottotappioprosenttien mukainen osuus avoimista, konsernin ulkopuolisilta olevista myyntisaatavista kirjataan odotettuina luottotappioina kuluksi. Matriisissa käytetyt luottotappioprosentit olivat 0,0 (2024: 0,1) prosenttia. Lopullinen luottotappio kirjataan Myyntisaamisten arvonalentumisten kirjataan, kun asiakasyritys tekee virallisen konkurssin tai sen maksusuoritukset ovat yli 180 päivää yliaikaisia eikä sitovaa maksusuunnitelmaa ole tehty tai muita päteviä syitä ole.

Myyntisaamiset ja muut saamiset

| 2025 | 2024
Saman konsernin yrityksiltä |  |
Myyntisaamiset | 23,2 | 17,9
Siirtosaamiset | 1,4 | 0,5
Yhteensä | 24,6 | 18,3
Osakkuus- ja yhteisyrityksiltä |  |
Myyntisaamiset |  | 0,1
Muilta |  |
Myyntisaamiset | 178,2 | 215,9
Odotettavissa olevat luottotappiot | -0,1 | -0,3
Yhteensä | 178,1 | 215,5
Muut saamiset | 34,1 | 40,8
Siirtosaamiset | 1,9 | 3,5
Muilta Yhteensä | 214,1 | 259,9
Yhteensä | 238,7 | 278,3

Saamiset konsernin yrityksiltä sisältävät saamiset emoyritys Metsäliitto Osuuskunnalta ja emoyrityksen muilta tytäryrityksiltä. Johdannaissaa-miset ovat Metsäliitto Osuuskunnan kokonaan omistamalta tytäryhtiöltä Metsä Group Treasury Oy:ltä.

127

Myyntisaamisten odotettavissa olevat luottotappiot

Milj. euroa | 2025 | 2024
Arvo 1.1. | -0,3 | -0,6
Lisäys | -0,1 | -0,1
Vähennys | 0,3 | 0,4
Arvo 31.12. | -0,1 | -0,3

Konserni on kirjannut myyntisaamisista arvonalentumistappioita -0,2 miljoonaa euroa (0,0).

Myyntisaamisten ikäjakauma

| 2025 | 2024
Erääntymättömät | 139,3 | 174,4
Erääntyneet |  |
alle 30 päivää | 27,9 | 28,4
31–60 päivää | 10,3 | 9,7
61–90 päivää | 0,7 | 2,6
91–180 päivää | -0,5 | 0,6
yli 180 päivää | 0,4 | -0,1
Yhteensä | 178,1 | 215,5

4.6 Muut pitkäaikaiset velat

Milj. euroa | 2025 | 2024
Saadut ennakot | 2,9 | 5,6
Yhteensä | 2,9 | 5,6

4.7 Ostovelat ja muut velat

Laatimisperiaatteet

Metsä Boardilla on toimittajarahoitusohjelma (Supplier Finance Arrangement, SFA) avaintoimittajalleen liittyen sellun ostoon. Toimittajarahoitusohjelmassa toimittaja myy saatavansa SFA-jär-jestelyn tarjoavalle pankille ja Metsä Board maksaa ostovelan myöhenpänä ajankohtana. Toimittajarahoitusohjelma korvaa osittain aikaisemman ennakkomaksujärjestelyn, eikä sillä ole tavoiteltu merkittävää poikkeamaa Metsä Boardin normaaleista maksuehdoista.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Saadut ennakot | 2,2 | 5,1
Ostovelat | 236,3 | 226,4
Ostovelat, toimittajarahoitusohjelmat | 130,1 | 50,1
Muut velat | 6,1 | 6,2
Siirtovelat |  |
Asiakasalennukset | 18,2 | 19,4
Ostoihin liittyvät erät | 23,0 | 20,6
Henkilöstökulut | 28,1 | 30,1
Muut siirtovelat | 45,2 | 32,8
Yhteensä | 489,2 | 390,6

Toimittajarahoitusohjelmat

Milj. euroa | 2025 | 2024
Toimittajarahoitusohjelma, ostovelan kirjanpitoarvo |  |
Sellun osto | 38,4 | 50,1
Puuraaka-aineen osto | 91,6 |
Yhteensä | 130,1 | 50,1
Joista toimittaja on saanut maksun rahoittajalta | 130,1 | 50,1
Maksuaika, päivää laskun päivästä |  |
Ostovelat, jotka kuuluvat toimittajarahoitusohjelmaan |  |
Sellun osto | 63 | 63
Puuraaka-aineen osto | 93 | 0
Vastaavat ostovelat, jotka eivät ole osa toimittajarahoitusohjelmaa |  |
Sellun osto | 30 | 30
Puuraaka-aineen osto | 30 | 0

128

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

4.8 Varaukset

Laatimisperiaatteet

Varaus kirjataan, kun konsernilla on aikaisemman tapahtuman seu-rauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite, mak-suvelvoitteen toteutuminen on todennäköistä ja velvoitteen suuruus on arvioitavissa luotettavasti. Mahdollinen kolmannelta osapuolelta saatu korvaus esitetään varauksesta erillisenä omaisuuseränä silloin, kun korvauksen saaminen on käytännössä varmaa.

Uudelleenjärjestelyvaraukset

Uudelleenjärjestelyvaraus kirjataan, kun konsernille syntyy laillinen tai tosiasiallinen velvoite maksusuoritukseen. Työsuhteen päättymiskor-vaukset kirjataan, kun uudelleenjärjestelyistä on tehty yksityiskohtai-nen suunnitelma sekä annettu niille, joihin järjestely vaikuttaa, riittävä peruste odottaa, että järjestely toteutetaan. Tällainen riittävä peruste on joko suunnitelman toteuttamisen aloittaminen tai suunnitelman keskeisten kohtien tiedottaminen niille, joihin järjestely vaikuttaa. Mikäli konserni tekee työntekijöille tarjouksen vapaaehtoisesta irti-sanoutumisesta tarjouksessa määrättyjä etuja vastaan, syntyneestä velvoitteesta kirjataan varaus, kun konserni ei voi enää perääntyä tarjouksestaan. Tällaisen tarjouksen synnyttämän velvoitteen määrä perustuu niiden henkilöiden lukumäärään, joiden konserni odottaa hyväksyvän tarjouksen. Yli vuoden päästä maksettavaksi erääntyvät etuudet arvostetaan nykyarvoonsa.

Ympäristövaraukset

Nykyisiä tai tulevia tuottoja lisäämättömät ympäristöolosuhteiden korjaamisesta syntyvät kustannukset käsitellään kuluina. Ympäristö-varaus kirjataan, mikäli ympäristölakien ja -säädösten nykytulkinnan perusteella on todennäköistä, että on syntynyt velvoite, maksu-velvoitteen toteutuminen on todennäköistä ja sen määrä voidaan luotettavasti arvioida. Varaus kirjataan arvioitujen tulevaisuudessa syntyvien menojen nykyarvoon. Samalla kirjataan varausta vastaava määrä aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin.

Muut varaukset

Muut varaukset koostuvat pääosin vuokra-alueiden ennallistamisvel-voitteeseen liittyvästä varauksesta.

Keskeiset arviot ja harkinta

Varausten kirjausedellytysten määrittämiseen liittyy johdon arviointia. Varauksina kirjatut määrät perustuvat johdon parhaaseen arvioon velvoitteen hoitamisen edellyttämistä kustannuksista. Näiden kustannusten ajankohdasta ja määrästä ei ole täyttä varmuutta, joten toteutuneet kustannukset voivat poiketa merkittävästi alkuperäisestä arviosta. Varausten kirjanpitoarvoa tarkastellaan säännöllisesti ja oikaistaan tarvittaessa huomioiden kustannusarvioissa, sääntelyssä, teknologiassa ja olosuhteissa tapahtuneet muutokset.

Varaukset

Milj. euroa | Uudelleen- järjestelyvaraukset | Ympäristö-varaukset | Muut varaukset | Yhteensä
1.1.2025 |  | 1,7 | 0,0 | 1,7
Muuntoerot |  |  | 0,0 | 0,0
Varausten lisäykset | 2,1 |  | 2,5 | 4,6
Käytetyt varaukset | -1,3 |  |  | -1,3
Käyttämättömien varausten peruutukset |  | -1,0 |  | -1,0
31.12.2025 | 0,8 | 0,7 | 2,6 | 4,1
Pitkäaikaiset varaukset |  | 0,7 | 0,0 | 0,7
Lyhytaikaiset varaukset | 0,8 |  | 2,5 | 3,3
Yhteensä | 0,8 | 0,7 | 2,6 | 4,1
1.1.2024 | 1,1 | 2,0 | 0,0 | 3,2
Muuntoerot |  | 0,0 | 0,0 | 0,0
Käytetyt varaukset | -1,1 | -0,3 |  | -1,4
31.12.2024 |  | 1,7 | 0,0 | 1,7
Pitkäaikaiset varaukset |  | 1,7 | 0,0 | 1,7
Yhteensä |  | 1,7 | 0,0 | 1,7

Varausten pitkäaikainen osuus arvioidaan purkautuvan viiden vuoden sisällä. Varausten lisäykset 4,6 miljoonaa euroa liittyvät energiaveroihin liittyviin eriin Ruotsissa 2,5 miljoonaa euroa, Takon kartonkitehtaan sulkemiseen 1,5 miljoonaa euroa sekä kustannussäästö- ja tulosparannusohjelmaan 0,6 miljoonaa euroa.

Konsernin yhtiöillä on aiemmasta toiminnasta jääneitä ympäristövastuita suljetuilla, myydyillä tai vuokratuilla teollisuustonteilla sekä käytöstä poiste-tuilla kaatopaikoilla. Kunnostustöistä aiheutuville kustannuksille on tehty varaukset tapauksissa, joissa konsernin vastuu maa-alueiden pilaantumisesta ja mahdollisista jälkihoitovelvoitteista on voitu määrittää.

129

5. Pääomarakenne ja rahoitusriskit

5.1 Oma pääoma

Osakepääoman muutokset

| Osakepääoma |  |
Milj. euroa | A-osakkeet | B-osakkeet | Yhteensä
1.1.2024 | 51,5 | 506,4 | 557,9
A-osakkeiden vaihto B-osakkeiksi |  |  |
31.12.2024 | 51,5 | 506,4 | 557,9
A-osakkeiden vaihto B-osakkeiksi |  |  |
31.12.2025 | 51,5 | 506,4 | 557,9

A-osakkeella on yhtiökokouksessa 20 ääntä ja B-osakkeella 1 ääni. Kaikki osakkeet oikeuttavat yhtäläiseen osinkoon. A-osake voidaan muuntaa B-osak-keeksi osakkeenomistajan tai hallintarekisteröityjen osakkeiden hoitajan kirjallisesta vaatimuksesta. Muuntamisesta ei suoriteta rahavastiketta.

Osakkeiden lukumäärä

| Ulkona olevat osakkeet |  |  | Omat osakkeet | Osakkeet yhteensä
Kpl | A-osakkeet | B-osakkeet | Yhteensä | B-osakkeet |
1.1.2024 | 32 802 175 | 322 009 356 | 354 811 531 | 701 215 | 355 512 746
Omien osakkeiden luovutus |  | 234 719 | 234 719 | -234 719 |
31.12.2024 | 32 802 175 | 322 244 075 | 355 046 250 | 466 496 | 355 512 746
Omien osakkeiden luovutus |  | 105 694 | 105 694 | -105 694 |
31.12.2025 | 32 802 175 | 322 349 769 | 355 151 944 | 360 802 | 355 512 746

Osakkeilla ei ole nimellisarvoa. Kaikki liikkeeseen lasketut osakkeet on maksettu täysimääräisesti. Osakkeiden keskimääräinen painotettu lukumäärä, joka ei sisällä Metsä Board Oyj:n hallussa olevia omia osakkeita, on 355 142 201 (354 991 386) kappaletta.

Muuntoerot

Muuntoerot-rahasto sisältää ulkomaisten yksikköjen tilinpäätösten muuntamisesta syntyneet muuntoerot sekä ulkomaisiin yksiköihin tehtyjen nettosijoitusten suojauksista syntyneet voitot ja tappiot laskennallisella verolla vähennettynä silloin, kun suojauslaskennan edellytykset ovat täyttyneet. Omaa pääomaa ei suojattu Metsä Board -konsernissa vuosina 2025 eikä 2024.

| Kertyneet muuntoerot |  | Laajaan tuloslaskelmaan kirjatut muuntoerot |
Milj. euroa | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
SEK | -56,8 | -98,5 | 41,7 | -23,8
USD | 4,4 | 14,9 | -10,6 | 6,6
GBP | -0,5 | 0,0 | -0,5 | 0,5
Muut | 0,8 | 0,8 | 0,0 | 0,0
Yhteensä | -52,2 | -82,7 | 30,5 | -16,7

Venäjän Ruplan arvostuskurssina on käytetty maaliskuusta 2023 lähtien Refinitiivin julkaisemaa EUR/RUB päätöskurssia. Venäjän liiketoiminnan lopettamisen seurauksena kesäkuun 2023 jälkeen kertyneet Venäjän ruplamääräiset muuntoerot on raportoitu tuloslaskelman rahoituserissä. Metsä Board toteutti 13.5.2025 yritysjärjestelyn, jossa venäläisten tytäryh-tiöiden määräysvalta siirtyi konsernin ulkopuolelle.

Käyvän arvon rahasto ja muut rahastot

Milj. euroa | 2025 | 2024
Käyvän arvon rahasto | 133,0 | 135,7
Vararahasto ja yhtiöjärjestyksen mukaiset rahastot | 1,6 | 1,7
Yhteensä | 134,6 | 137,4

Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahastoon kirjataan rahavirran suojauksena käytettävien johdannaisinstrumenttien käypien arvojen muutokset laskennallisella verovelalla vähennettynä. Lisäksi rahastoon kirjataan konsernin muihin sijoitusten ryhmään luokitteleman Pohjolan Voima Oyj:n osakkeiden arvos-tus käypään arvoon verovaikutus huomioon ottaen.

Vararahasto ja yhtiöjärjestyksen mukaiset rahastot

Vararahasto ja yhtiöjärjestyksen mukaiset rahastot ovat lähinnä yhtiöko-kouksen päätöksin perustettuja ja kartutettuja rahastoja.

130

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto

Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto sisältää muut oman pääoman luonteiset sijoitukset ja osakkeiden merkintähinnan siltä osin, kun sitä ei nimenomaisen päätöksen mukaan merkitä osakepääomaan.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Sijoitetun vapaan pääoman rahasto | 208,9 | 208,9

Omat osakkeet

Laatimisperiaatteet

Omia osakkeita hankittaessa vähennetään emoyhtiön omistajille kuuluvaa omaa pääomaa määrällä, joka muodostuu maksetuista vastikkeesta mukaan lukien välittömät transaktiomenot verojen jälkeen kunnes omat osakkeet mitätöidään tai lasketaan uudel-leen liikkeelle. Jos ostetut omat osakkeet lasketaan uudelleen liikkeelle, saatu vastike, vähennettynä transaktiomenoilla verojen jälkeen, merkitään emoyhtiön omistajille kuuluvaan omaan pääomaan.

Vuoden lopussa konsernin hallussa oli 360 802 omaa osaketta (466 496), joka vastaa 0,1 % (0,1) osakemäärästä. Osakkeiden keskimääräinen han-kintahinta oli 7,82 euroa (7,82) osakkeelta.

|  | Osaketta |  | Osaketta
Milj. euroa | 2025 | 2025 | 202 4 | 2024
Omat osakkeet 1.1. | -3,7 | 466 496 | -5,5 | 701 215
Omien osakkeiden luovutus | 0,9 | -105 694 | 1,8 | -234 719
Omat osakkeet 31.12. | -2,8 | 360 802 | -3,7 | 466 496

Osingot

Yhtiön maksamat osingot kirjataan oman pääoman vähennykseksi sille tili-kaudelle, jonka aikana osakkeenomistajat ovat yhtiökokouksessa hyväksyneet osingon maksettavaksi.

Hallitus on ehdottanut, ettei osinkoa jaeta vuodelta 2025.

131

Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen 2025

| Emoyrityksen omistajille kuuluva oma pääoma |  |  |  |  |
Milj. euroa | Muuntoerot | Arvonmuutos- ja muut rahastot | Kertyneet voittovarat | Yhteensä | Määräys-vallattomien omistajien osuudet | Oma pääoma yhteensä
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  |  |
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleen määrittämisestä johtuvat erät |  |  | -0,4 | -0,4 |  | -0,4
Käypään arvoon muihin laajan tuloksen eriin kirjattavat rahoitusvarat |  | -33,5 |  | -33,5 |  | -33,5
Osuus osakkuusyrityksen muista laajan tuloksen eristä |  |  |  |  |  |
Verot eristä, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  | 6,7 | 0,9 | 7,6 |  | 7,6
Yhteensä |  | -26,8 | 0,5 | -26,3 |  | -26,3
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  |  |
Rahavirran suojaukset |  |  |  |  |  |
Valuuttavirtasuojaus |  |  |  |  |  |
omaan pääomaan kirjatut voitot ja tappiot |  | 70,0 |  | 70,0 |  | 70,0
siirretty liikevaihdon oikaisuksi |  | -42,8 |  | -42,8 |  | -42,8
Korkovirtasuojaus |  |  |  |  |  |
omaan pääomaan kirjatut voitot ja tappiot |  | -0,3 |  | -0,3 |  | -0,3
Hyödykesuojaus |  |  |  |  |  |
omaan pääomaan kirjatut voitot ja tappiot |  | -5,1 |  | -5,1 | 0,0 | -5,1
siirretty ostojen oikaisuksi |  | -0,3 |  | -0,3 | 0,0 | -0,3
Osuus osakkuusyrityksen muista laajan tuloksen eristä |  | 6,8 |  | 6,8 |  | 6,8
Rahavirran suojaukset yhteensä |  | 28,4 |  | 28,4 |  | 28,4
Muuntoerot | 30,5 |  |  | 30,5 | 9,5 | 40,0
Muuntoerot yhteensä | 30,5 |  |  | 30,5 | 9,5 | 40,0
Verot eristä, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  | -4,3 |  | -4,3 |  | -4,3
Yhteensä | 30,5 | 24,1 |  | 54,5 | 9,5 | 64,0
Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen | 30,5 | -2,7 | 0,5 | 28,2 | 9,5 | 37,8

Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen 2024

| Emoyrityksen omistajille kuuluva oma pääoma |  |  |  |  |
Milj. euroa | Muuntoerot | Arvonmuutos- ja muut rahastot | Kertyneet voittovarat | Yhteensä | Määräys-vallattomien omistajien osuudet | Oma pääoma yhteensä
Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  |  |
Etuuspohjaisten järjestelyiden uudelleen määrittämisestä johtuvat erät |  |  | -0,9 | -0,9 |  | -0,9
Käypään arvoon muihin laajan tuloksen eriin kirjattavat rahoitusvarat |  | -35,4 |  | -35,4 |  | -35,4
Osuus osakkuusyrityksen muista laajan tuloksen eristä |  |  |  |  |  |
Verot eristä, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi |  | 6,9 | 0,5 | 7,4 |  | 7,4
Yhteensä |  | -28,5 | -0,4 | -28,9 |  | -28,9
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  |  |
Rahavirran suojaukset |  |  |  |  |  |
Valuuttavirtasuojaus |  |  |  |  |  |
omaan pääomaan kirjatut voitot ja tappiot |  | -47,6 |  | -47,6 |  | -47,6
siirretty liikevaihdon oikaisuksi |  | 2,2 |  | 2,2 |  | 2,2
Korkovirtasuojaus |  |  |  |  |  |
omaan pääomaan kirjatut voitot ja tappiot |  | -1,3 |  | -1,3 |  | -1,3
Hyödykesuojaus |  |  |  |  |  |
omaan pääomaan kirjatut voitot ja tappiot |  | 5,5 |  | 5,5 | 0,0 | 5,6
siirretty ostojen oikaisuksi |  | 2,0 |  | 2,0 | 0,0 | 2,0
Osuus osakkuusyrityksen muista laajan tuloksen eristä |  | -13,8 |  | -13,8 |  | -13,8
Rahavirran suojaukset yhteensä |  | -52,9 |  | -52,9 |  | -52,9
Muuntoerot | -16,7 |  |  | -16,7 | -5,0 | -21,7
Muuntoerot yhteensä | -16,7 |  |  | -16,7 | -5,0 | -21,7
Verot eristä, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  | 7,8 |  | 7,8 |  | 7,8
Yhteensä | -16,7 | -45,1 |  | -61,8 | -5,0 | -66,8
Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen | -16,7 | -73,6 | -0,4 | -90,7 | -5,0 | -95,7

132

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

5.2 Kurssierot sekä rahoitustuotot ja -kulut

Laatimisperiaatteet

Korkotuotot ja -kulut kirjataan efektiivisen koron menetelmällä.

Osinkotuotot kirjataan, kun oikeus osinkoon on syntynyt.

Vieraan pääoman menot kirjataan pääsääntöisesti kuluksi sillä raportointikaudella, jonka aikana ne ovat syntyneet. Kun kyseessä on merkittävä ja pitkäkestoinen aineettoman hyödyk-keen ja aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen investointipro-jekti, aktivoidaan hyödykkeen hankkimisesta, rakentamisesta tai valmistamisesta välittömästi johtuvat vieraan pääoman menot osaksi omaisuuserän hankintamenoa.

Konserni esittää etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvät netto-korkotuotot ja -kulut rahoitustuottoina ja -kuluina.

Kurssierojen laatimisperiaatteet on esitetty liitetiedossa 1. Yleiset laatimisperiaatteet.

Kurssierot sekä rahoitustuotot ja -kulut

Milj. euroa | 2025 | 2024
Kurssierot |  |
Kaupalliset erät | -12,6 | 5,0
Suojaus, ei suojauslaskentaa | 11,4 | -7,8
Muut | 0,0 | 0,0
Yhteensä | -1,2 | -2,8
Rahoitustuotot |  |
Muut korko- ja rahoitustuotot |  | 0,1
Korkotuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjatta-vista rahoitusvaroista | -0,5 | -0,5
Korkotuotot jaksotettuun hankintamenoon kirjattavista rahoitusvaroista ja muista saamisista | 5,8 | 9,6
Osinkotuotot | 0,1 | 0,1
Yhteensä | 5,4 | 9,3
Rahoituskulut |  |
Rahoitusvarojen ja -velkojen arvostus |  |
Rahoitusvarojen arvonmuutosten voitot ja tappiot | 0,0 |
Yhteensä | 0,0 |
Korkokulut jaksotettuun hankintamenoon arvostetuista rahoitusveloista | -19,5 | -15,2
Korkokulut vuokrasopimuksista | -0,5 | -0,5
Muut rahoituskulujen erät | -1,4 | -1,6
Yhteensä | -21,5 | -17,3
Kurssierot sekä rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | -17,3 | -10,8

Venäjän liiketoiminnan lopettamisen seurauksena kesäkuun 2022 jälkeen kertyneet Venäjän ruplamääräiset muuntoerot on raportoitu tuloslas-kelman muissa kurssieroissa. Metsä Board toteutti 13.5.2024 yritysjär-jestelyn, jossa venäläisten tytäryhtiöiden määräysvalta siirtyi konsernin ulkopuolelle. Muissa kurssieroissa raportointiin vuonna 2024 0,0 miljoonaa euroa kulua. Tulosvaikutteisesti kirjattuja korkokuluja on aktivoitu osaksi investointien hankintamenoja 0,0 miljoonaa euroa (0,0).

5.3 Muut pitkäaikaiset rahoitusvarat

Milj. euroa | 2025 | 2024
Lainasaamiset | 0,4 | 0,0
Etuusperusteiset eläkejärjestelyt (liitetieto 3.4) | 2,3 | 3,4
Muut saamiset ja siirtosaamiset | 0,8 | 1,0
Yhteensä | 3,5 | 4,4

133

5.4 Rahavarat

Laatimisperiaatteet

Rahavaroihin luokitellaan käteisen rahan ja pankkitilien lisäksi ne jaksotettuun hankintamenoon kirjatut likvidit rahoitusvarat, jotka erääntyvät alle 6 kuukauden kuluessa hankinta-ajankohdasta. Rahavaroihin luokitellaan myös Metsä Groupin sisäisessä pan-kissa Metsä Group Treasury Oy:ssä olevat korolliset, välittömästi nostettavissa olevat talletukset.

Jaksotettuun hankintamenoon arvostettujen rahavarojen arvon-alentumisen määrittämisessä sovelletaan odotettuihin luotto-tappioihin perustuvaa mallia. Odotettavissa olevia luottotappiota tarkastellaan seuraavien 12 kuukauden ajalta.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Käteinen raha ja pankkitilit | 1,8 | 3,4
Talletukset Metsä Group Treasury Oy:ssä | 307,5 | 179,2
Yhteensä | 309,3 | 182,6

5.5 Rahoitusvelat ja nettovelat

Laatimisperiaatteet

Korolliset rahoitusvelat kirjataan alunperin käypään arvoon. Konserni on määritellyt kaikki korolliset rahoitusvelat Jaksotettujen hankintame-nojen -ryhmään. Transaktiomenot sisällytetään jaksotettuun hankintamenoon arvostettavien rahoitusvelkojen alkuperäiseen kirjanpitoarvoon. Myöhemmin kaikki korolliset rahoitusvelat arvostetaan efektiivisen koron menetelmällä jaksotettuun hankintamenoon.

Korolliset rahoitusvelat

Milj. euroa | 2025 | 2024
Pitkäaikaiset korolliset rahoitusvelat |  |
Joukkovelkakirjalainat | 446,9 | 249,4
Lainat rahoituslaitoksilta | 40,3 | 152,6
Vuokrasopimusvelat | 8,6 | 9,9
Yhteensä | 495,7 | 411,9
Lyhytaikaiset korolliset rahoitusvelat |  |
Yritystodistuslainat |  | 29,7
Pitkäaikaisten velkojen lyhytaikainen osuus | 16,6 | 19,1
Lyhytaikaiset velat saman konsernin yrityksille | 52,1 | 66,7
Yhteensä | 68,8 | 115,5
Korolliset rahoitusvelat yhteensä | 564,5 | 527,4

Korolliset rahoitusvarat

Milj. euroa | 2025 | 2024
Pitkäaikaiset korolliset rahoitusvarat |  |
Lainasaamiset ja muut saamiset | 0,4 | 0,0
Lyhytaikaiset korolliset rahoitusvarat |  |
Käteinen raha ja pankkitilit | 1,8 | 3,4
Talletukset Metsä Group Treasury Oy:ssä | 307,5 | 179,2
Yhteensä | 309,3 | 182,6
Korolliset rahoitusvarat yhteensä | 309,7 | 182,6
Korolliset nettovelat yhteensä | 254,8 | 344,9

Metsä Board on luokitellut rahavaroihin rahoituspolitiikan mukaiset lyhyt-aikaiset rahamarkkinasijoitukset ja Metsä Groupin sisäisessä pankissa Metsä Group Treasury Oy:ssä olevat korolliset, välittömästi nostettavissa olevat talletukset.

134

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Rahoituksen rahavirrassa raportoidut velkojen ja lyhytaikaisten korollisten saamisten muutokset 2025

|  |  | Muut kuin rahavirtavaikutteiset muutokset |  |  |  |
Milj. euroa | 1.1.2025 | Rahavirta | Hankinnat ja myynnit | Valuuttakurssit | Vuokra-sopimukset | Muut | 31.12.2025
Pitkäaikaiset korolliset rahoitusvelat sisältäen lyhytaikaisen osuuden |  |  |  |  |  |  |
Joukkovelkakirjalainat | 249,4 | 197,1 |  |  |  | 0,3 | 446,9
Lainat rahoituslaitoksilta | 164,4 | -112,6 |  |  |  | 0,3 | 52,1
Vuokrasopimusvelat | 17,2 | -6,7 |  | 0,2 | 2,7 |  | 13,4
Muut | 0,0 | 0,0 |  |  |  | 0,0 | 0,0
Yhteensä | 431,0 | 77,8 |  | 0,2 | 2,7 | 0,6 | 512,3
Pitkäaikaiset korottomat velat | 5,6 | -2,7 |  |  |  | 1,3 | 4,2
Lyhytaikaiset korolliset rahoitusvelat | 96,4 | -47,6 |  | 3,3 |  |  | 52,1
Yhteensä | 533,0 | 27,5 |  | 3,6 | 2,7 | 2,0 | 568,7

Rahoituksen rahavirrassa raportoidut velkojen ja lyhytaikaisten korollisten saamisten muutokset 2024

|  |  | Muut kuin rahavirtavaikutteiset muutokset |  |  |  |
Milj. euroa | 1.1.2024 | Rahavirta | Hankinnat ja myynnit | Valuuttakurssit | Vuokra-sopimukset | Muut | 31.12.2024
Pitkäaikaiset korolliset rahoitusvelat sisältäen lyhytaikaisen osuuden |  |  |  |  |  |  |
Joukkovelkakirjalainat | 249,2 |  |  |  |  | 0,2 | 249,4
Lainat rahoituslaitoksilta | 176,1 | -12,0 |  |  |  | 0,2 | 164,4
Vuokrasopimusvelat | 12,8 | -6,7 |  | 0,0 | 11,2 |  | 17,2
Muut | 0,0 | 0,0 |  |  |  |  | 0,0
Yhteensä | 438,1 | -18,7 |  | 0,0 | 11,2 | 0,4 | 431,0
Pitkäaikaiset korottomat velat | 8,7 | -3,1 |  | 0,0 |  |  | 5,6
Lyhytaikaiset korolliset rahoitusvelat |  | 95,8 |  | 0,7 |  |  | 96,4
Yhteensä | 446,8 | 73,9 |  | 0,7 | 11,2 | 0,4 | 533,0

Joukkovelkakirjalainat

Milj. euroa | Korko-% | 2025 | 2024
2017–2027 | 2,750 | 249,9 | 249,4
2025–2031 | 3,875 | 197,2 |
Yhteensä |  | 447,1 | 249,4

Metsä Board Oyj on syyskuussa 2017 laskenut liikkeeseen joukkovelkakir-jalainan määrältään 250 miljoonaa euroa sekä toukokuussa 2025 vihreän joukkovelkakirjalainan (Green Bond) määrältään 200 miljoonaa euroa. Lainat ovat etuoikeusasemaltaan senior-statuksellisia ja vakuudettomia.

135

5.6 Rahoitusriskien hallinta

Liiketoimintaan sisältyviä rahoitusriskejä hallitaan yhtiön hallituksen ja joh-don vahvistaman rahoituspolitiikan mukaisesti. Rahoitusriskien hallinnan tavoitteena on osaltaan turvata konsernin taloudellinen kannattavuus ja vakaus, varmistaa kustannustehokas rahoitus sekä suojautua tehokkaasti rahoitus – ja hyödykeriskeiltä ja siten vähentää epävarmuutta sekä paran-taa ennustettavuutta.

Rahoituspalveluista ja rahoitusriskien hallinnasta konsernissa vastaa Metsäliitto Osuuskunnan 100 prosenttisesti omistama Metsä Group Treasury Oy.

Valuuttariski

Metsä Boardin valuuttariski koostuu valuuttavirtariskistä ja valuuttamää-räisen oman pääoman muuntoriskistä sekä taloudellisesta valuuttariskistä. Pääosa yhtiön kustannuksista syntyy euroalueella ja jossain määrin Ruotsissa, mutta myyntituotoista merkittävä osa saadaan tai hinnoitellaan muussa kuin yrityksen toimintavaluutassa. Valuuttamääräisistä myynti-tuotoista ja kustannuksista muodostuvaan valuuttavirtapositioon sisältyy valuuttamääräisten myyntisaatavien ja ostovelkojen muodostama tasepo-sitio sekä 50 % vuotuisesta tulevasta sopimuspohjaisesta tai ennakoidusta valuuttavirrasta.

Yhtiön liiketoiminnan valuuttavirtaposition päävaluutat ovat Yhdysvaltain dollari, Ruotsin kruunu ja Englannin punta. Dollarin osuus Metsä Boardin virtapositiosta on 47 prosenttia (2024: 54), Ruotsin kruunun 37 prosenttia (36) ja punnan 12 prosenttia (8). Dollarin ja punnan vahvistuminen vaikuttaa positiivisesti yhtiön tulokseen ja vastaavasti niiden heikkeneminen negatiivisesti. Ruotsin kruunun heikkenemisellä on positiivinen vaikutus yhtiön tulokseen. Muista valuutoista Metsä Board suojaa myös Kanadan dollaririskiä. Suojauspolitiikkana on pitää pääsääntöisesti tasepositio ja 50 % vuotuisesta virtapositiosta suojattuna kaikista sopimuspohjaisista tai ennakoiduista valuuttavirroista. Pääosin virtapositiota suojataan termiinikaupoin, mutta myös valuuttalainoja ja valuuttaoptioita käyttämällä.

Valuuttavirtapositiosta oli tilikauden lopussa suojattuna keskimäärin 6.4 kuukautta (7.9) eli 106 prosenttia suojauspolitiikan mukaisesta normista (132). Tilikauden aikana suojausaste on vaihdellut 6 ja 8 kuukauden välillä (7-8) eli 105 ja 131 prosentin välillä normista (120-132). Dollarin virtaposition suojausaste oli 6,2 kuukautta (7,8) eli 103 prosenttia normista (130). Ruotsin kruunun suojausaste oli 7,2 kuukautta (8,4) eli 120 prosenttia normista (139) ja punnan suojausaste oli 4,8 kuukautta (7,2) eli 80 prosenttia normista (120). Suojauslaskentaan kohdistetuilla termiineillä ja optioilla on suojattu ennakoidun erittäin todennäköisen myynnin osuutta valuuttavirtapositiosta.

Ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen muuntoriski syntyy euroalueen ulkopuolella sijaitsevien tytäryhtiöiden ja osakkuusyhtiöiden omien pääomien konsolidoinnista euroiksi tilinpäätöksessä. Metsä Board ei suojaa omaa pääomaa.

Korkoriski

Korkoriski kohdistuu taseen korollisiin saataviin ja velkoihin, käyttö-pääomarahoitukseen sekä valuuttasuojaukseen. Riskin hallinnassa keskeisimmät valuutat ovat euro, Yhdysvaltain dollari, Ruotsin kruunu ja Englannin punta. Korkoriskipolitiikan tavoitteena on minimoida koronmuu-tosten aiheuttama negatiivinen vaikutus yhtiön tulokseen ja taloudelliseen asemaan sekä samalla pyrkiä optimoimaan rahoituskustannukset riskili-miittien puitteissa. Korkotason muutosten vaikutus rahoituskustannuksiin riippuu korollisten rahoituserien korkosidonnaisuusajasta, jota yhtiö mittaa duraatiolla. Duraation pidentyessä korkotason nousu vaikuttaa hitaammin rahoitusvelkojen korkokustannuksiin. Lainaportfolion korkosidonnaisuus-aikaan vaikutetaan vaihtuvakorkoisen ja kiinteäkorkoisen rahoituksen määrää säätelemällä ja koronvaihtosopimusten käytöllä.

Rahoituspolitiikan mukainen korkosidonnaisuusajan normi on 24 kuukauden keskimääräinen lainasalkun duraatio. Sidonnaisuusaika voi kuitenkin vaihdella rahoituspolitiikassa määritellyn normin mukaisesta suojauksesta poikkeamiselle asetettujen valtuuksien puitteissa 6 ja 36 kuukauden välillä ja suuremmasta normipoikkeamasta tehdään päätökset yhtiön hallituksessa. Lainojen korkosidonnaisuusaika oli vuoden lopussa 18,3 kuukautta (19,8). Tilikauden aikana korkosidonnaisuusaika on vaih-dellut 15 ja 24 kuukauden välillä (20-29). Korollisista rahoitusveloista on vaihtuvakorkoisia 30 prosenttia (41) ja loput kiinteäkorkoisia ja keskikorko on vuoden 2025 lopussa 2,9 prosenttia (2,7). Vuoden 2025 lopussa yhden prosenttiyksikön koron nousu alentaisi seuraavan 12 kuukauden nettokor-kokustannuksia laskennallisesti 0,9 miljoonaa euroa (laskee 0,5).

Yhtiö soveltaa käyvän arvon suojauslaskentaa koronvaihtosopimuksiin, jolla on muutettu puolet kiinteäkorkoisesta toukokuussa 2025 liikkeelle lasketusta vihreästä joukkovelkakirjalainasta vaihtuvakorkoiseksi. Koron-vaihtosopimuksen bruttovolyymi tilinpäätöshetkellä on 100,0 miljoonaa euroa ja se erääntyy vuonna 2031.

Hyödykeriski

Hyödykeriskien suojauksessa sovelletaan kullekin hyödykelajille erikseen määriteltyä riskinhallintapolitiikkaa. Politiikan mukaan hyödykeriskien-hallinta tapahtuu finanssisuojausten osalta keskitetysti Metsä Group Treasuryn kautta Metsä Boardin hallituksen hyväksymän strategian ja riskinhallintapolitiikan pohjalta. Kaikkien hyödykeriskien suojauksessa sovelletaan suojauslaskentaa.

Metsä Board suojaa hyödykesuojauspolitiikkaan perustuen finanssisopi-muksen sekä maakaasun ostojen hintariskiä että logistiikkakustannuksiin (merirahteihin) liittyvää kevyen polttoöljyn, raskaan polttoöljyn ja merilii-kenteen polttoöljyn hintariskiä. Metsä Board ei suojaa sellun hintariskiään.

136

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Likviditeettiriski

Likviditeettiriskillä tarkoitetaan sitä, että rahoitusvarat ja lainanottomah-dollisuudet eivät riitä toiminnan rahoitustarpeen kattamiseen tai että varainhankinta tulee kohtuuttoman kalliiksi. Riskiä valvotaan arvioimalla 12 – 24 kuukauden likviditeettitarve ja varmistamalla että likviditeetti kattaa pääosan kyseisen ajanjakson tarpeesta.

Likviditeettiriskiä hallitaan myös käyttämällä eri pääoma- ja rahoitus-markkinoita riippuvuuden vähentämiseksi yksittäisestä rahoituslähteestä sekä optimoimalla lainojen maturiteettirakennetta. Metsä Boardilla on käytössään myyntisaamisiin ja ostovelkoihin liittyvää lyhytaikaista käyt-töpääomarahoitusta. Ohjelmilla ei ole tavoiteltu merkittäviä poikkeamia Metsä Boardin normaaleista maksuehdoista. Toimittajarahoitusohjelmat ja niiden koko on esitetty liitetiedossa 4.8

Metsä Boardin likviditeetti oli tilikauden lopussa 559,3 miljoonaa euroa (382,6), joka muodostuu likvideistä varoista ja sijoituksista 309,3 miljoonaa euroa (182,6) ja 250,0 miljoonan euron (200,0). syndikoidusta luottolimiitistä (revolving credit facility). Likvideistä varoista 307,5 miljoonaa (179,2) oli lyhytaikaisia talletuksia Metsä Group Treasuryyn ja 1,8 miljoonaa (3,4) kassavaroja sekä sijoituksia. Lisäksi yhtiöllä oli muita korollisia saamisia on 0,4 M€ (0,0). Metsä Boardin likviditeettireserviä täydentävät 200 miljoonan euron käyttämätön yritystodistusohjelma sekä Metsä Groupin sisäinen 150,0 miljoonan euron (150,0) käyttämätön lyhytaikainen rahoituslimiitti. Pitkäaikaisista lainoista ja luottolupauksista erääntyy 12 kuukauden jaksolla 2 prosenttia (3) ja yli neljän vuoden jakson ulottuu 27 prosenttia (3). Pitkäaikaisten lainojen keskimaturiteetti on 3,1 vuotta (2,2). Lyhytaikaisen rahoituksen osuus yhtiön korollisista veloista on 8,5 prosenttia (21,7).

Vastapuoliriski

Rahoitusinstrumentteihin sisältyy riski siitä, että yhtiö kärsii tappiota, jos vastapuoli on kyvytön vastaamaan sitoumuksistaan. Yhtiö hallitsee tätä riskiä tekemällä rahoitustapahtumat vain luottokelpoisimpien vastapuolien kanssa ennalta päätetyissä rajoissa. Rahoituksen luottoriskeistä ei tilikauden aikana aiheutunut tappiota. Pääosa rahoituksen luottoriskeistä on sisäisen pankin Metsä Group Treasuryn taseessa, eikä suoraan Metsä Boardin taseessa. Rahoitusvarojen arvonalentumisten määrittämiseen on yhtiössä sovellettu odotettuihin luottotappioihin perustuvaa mallia.

Kaupalliseen toimintaan liittyvien luottoriskien hallinta on Metsä Groupin yhtiöiden ylimmän johdon ja keskitetyn luotonvalvonnan vastuulla. Johto määrittää asiakkaille myönnettävät luottorajat ja maksuehdot yhteistyössä keskitetyn luotonvalvonnan kanssa. Luotonvalvonta seuraa myyntisaamis-ten kokonaistilannetta ja raportoi kuukausittain yhtiön luottokomitealle sekä johdolle. Asiakkaiden luottokelpoisuutta arvioidaan säännöllisin välein asiakkaiden tilinpäätösten ja maksukäyttäytymisen sekä luokitusyhtiöiden antamien tietojen pohjalta. Yksittäisten asiakkaiden luottolimiitit tarkiste-taan vähintään kerran vuodessa. Luottovakuutus kattaa pääsääntöisesti lähes kaikki luottoriskit, ja asiakasluottoriski oli vuonna 2025 normaalilla tasolla. Luotonvalvonnan pääperiaatteet on määritelty Metsä Groupin keskitetyn luotonvalvonnan luotonhallintaohjeissa.

Myyntisaamiset ovat jakautuneet maantieteellisesti laajalle alueelle vastaten segmenttitiedoissa esitettyä myynnin rakennetta. Suurimmat luottoriskien lähteet ovat Yhdysvallat, Italia, Iso-Britannia, Puola, Saksa, Espanja, Ruotsi, Mexico, Alankomaat ja Turkki. Kymmenen suurinta maata edustaa noin 67 prosenttia kaikista ulkoisista myyntisaamisista (71). Metsä Boardin suurimman yksittäisen asiakkaan (yksittäisen yrityksen tai yhteisomistuksessa olevan yritysryhmän) luottoriskin osuus vuoden 2025 lopussa oli 7,5 prosenttia (7) myyntisaamisten kokonaismäärästä. Kymmenen suurinta asiakasryhmää (yksittäisiä yrityksiä tai yhteisomis-tuksessa olevia yritysryhmiä) vastasi 39 prosentista (41) kaikista ulkoisista myyntisaamisista. Vuoden 2025 lopussa oli luottovakuutuslimiiteissä alle 1,0 prosentin (<1,0) vajaus yli tavanomaisten luotonhallintaohjeen mukaisten rajausten.

Myyntisaamisten odotettavissa olevat luottotappiot sekä myyntisaamis-ten ikäjakauma on esitetty liitetiedossa 4.5.

Pääoman hallinta

Metsä Boardin tavoitteena on ylläpitää tehokasta pääomarakennetta, joka varmistaa yhtiön toimintaedellytykset rahoitus- ja pääomamarkkinoilla kaikissa olosuhteissa. Metsä Boardilla on luottoluokitukset kahdelta luokitusyhtiöltä (Moody’s Investor Service ja S&P Global) pitkäaikaiselle rahoitukselle. Luottoluokitukselle ei ole määritelty tavoitetasoa.

Metsä Boardin pitkän aikavälin tavoite vertailukelpoiselle sijoitetun pääoman tuotolle on vähintään 12 prosenttia. Lisäksi yhtiön tavoitteena on, että korollisen nettovelan ja vertailukelpoisen käyttökatteen (viimeiset 12 kuukautta) suhde on korkeintaan 2,5. Vuonna 2025 pitkän aikavälin taloudelliset tavoitteet pysyivät ennallaan.

Pääomarakennetta kuvaavat tunnusluvut sekä tunnuslukujen lasken-nassa käytetyt pääomien määrät olivat seuraavat:

137

Milj. euroa | 2025 | 2024
Korollinen nettovelka / vertailukelpoinen käyttökate | 8,6 | 2,0
Nettovelkaantumisaste, % 1) | 15 | 18
Korolliset velat | 564,5 | 527,4
./. likvidit varat | 309,3 | 182,6
./. korolliset saamiset | 0,4 | 0,0
Korollinen nettovelka | 254,8 | 344,9
Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma | 1 590,4 | 1 743,0
+ määräysvallattomien omistajien osuus | 166,3 | 164,7
Oma pääoma yhteensä | 1 756,7 | 1 907,7
Liiketulos | -169,5 | 62,3
Poistot ja arvonalentumiset | 165,6 | 113,6
Käyttökate | -3,9 | 175,9
Vaihto-omaisuuden alaskirjaus | 5,8 |
Henkilöstökulut | 15,0 |
Osuus osakkuusyrityksen tuloksesta | 4,4 | 1,4
Liiketoiminnan muut kulut | 8,3 | 0,5
Vertailukelpoinen käyttökate | 29,6 | 175,0

1)Nettovelkaantumisaste = Korollinen nettovelka / omapääoma yhteensä

Ulkoisten lainojen finanssikovenantit

Metsä Boardin lainasopimuksessa ja sitovan luottolimiitin ehdoissa on pääomarakennetta koskeva, nettovelkaantumisasteeseen liittyvä finanssi-kovenanttiehto Metsä Board on täyttänyt kovenanttiehdon tilikausina 2025 ja 2024.

Virtapositiosuojaus 31.12.2025

|  |  | Vuotuinen valuuttavirtapositio |  |  |  |  |
| USD | GBP | SEK | AUD | CAD | Muu pitkä | Muu lyhyt | Yhteensä
Virtapositio, netto (milj. valuuttayksikköä) | 601 | 112 | -4 314 | 3 | 60 |  |  |
Virtapositio, netto (milj. euroa) | 512 | 129 | -399 | 2 | 37 | 2 | -1 | 1 081
Virtaposition suojaus (milj. euroa) | -264 | -51 | 239 |  | -19 |  |  | -573
Suojausaste vuoden lopussa (kk) | 6,2 | 4,8 | 7,2 |  | 6,0 |  |  | 6,4
Suojausaste keskimäärin vuonna 2025 (kk) | 6,7 | 5,9 | 7,4 |  | 6,0 |  |  | 6,8
Suojauksen keskikurssi vuoden lopussa | 1,1783 | 0,8787 | 11,0346 |  |  |  |  |

Virtapositiosuojaus 31.12.2024

|  |  | Vuotuinen valuuttavirtapositio |  |  |  |  |
| USD | GBP | SEK | AUD | CAD | Muu pitkä | Muu lyhyt | Yhteensä
Virtapositio, netto (milj. valuuttayksikköä) | 888 | 99 | -6 569 | 5 | 45 |  |  |
Virtapositio, netto (milj. euroa) | 855 | 119 | -573 | 3 | 30 | 2 | -2 | 1 584
Virtaposition suojaus (milj. euroa) | -557 | -72 | 399 |  | -15 |  |  | -1 043
Suojausaste vuoden lopussa (kk) | 7,8 | 7,2 | 8,4 |  | 6,0 |  |  | 7,9
Suojausaste keskimäärin vuonna 2024 (kk) | 7,1 | 6,3 | 8,4 |  | 6,0 |  |  | 7,4
Suojauksen keskikurssi vuoden lopussa | 1,0931 | 0,8485 | 11,4789 |  |  |  |  |

138

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Ulkomaiseen yksikköön tehdyt nettosijoitukset 31.12.2025

|  | Oma pääoma |  |  |
| USD | GBP | SEK | Muut | Yhteensä
Oma pääoma (milj. valuuttayksikköä) | 122 | 5 | 7 648 |  |
Oma pääoma (milj. euroa) | 104 | 6 | 707 | 2 | 818

Ulkomaiseen yksikköön tehdyt nettosijoitukset 31.12.2024

|  | Oman pääoman positio |  |  |
| USD | GBP | SEK | Muut | Yhteensä
Oman pääoma (milj. valuuttayksikköä) | 100 | 5 | 8 661 |  |
Oman pääoma (milj. euroa) | 96 | 6 | 756 | 2 | 860

Korkoriski / lainojen duraatio ja uudelleenhinnoittelujakauma (korkojohdannaiset mukaan lukien) 31.12.2025

Lainamäärä (milj.euroa) | Duraatio (kk) | Keskikorko (%) | Korko- herkkyys 1) (milj. euroa) |  | Lainojen korkojen uudelleenhinnoittelujakauma |  |  |  |  |
|  |  |  | 1–4/2026 | 5–8/2026 | 9–12/2026 | 2027 | 2028 | 2029 | >2029
564 | 18,3 | 2,9 | -0,9 | -55 | -107 | -7 | -264 | -12 | -17 | -103

Korkoriski / lainojen duraatio ja uudelleenhinnoittelujakauma (korkojohdannaiset mukaan lukien) 31.12.2024

Lainamäärä (milj.euroa) | Duraatio (kk) | Keskikorko (%) | Korko- herkkyys 1) (milj. euroa) |  | Lainojen korkojen uudelleenhinnoittelujakauma |  |  |  |  |
|  |  |  | 1–4/2025 | 5–8/2025 | 9–12/2025 | 2026 | 2027 | 2028 | >2028
528 | 19,8 | 2,7 | -0,5 | -200 | -8 | -8 | -12 | -265 | -15 | -21

1)Korkoherkkyys on arvio yhden prosentin yhdensuuntaisen koronmuutoksen vaikutuksesta vuotuisiin nettokorkokustannuksiin vuoden lopun positiolla.

Maakaasun oston hintariskin suojaus

Tonnia | 31.12.2025 | 31.12.2024
Maakaasupositio, netto | 158 | 377
Maakaasuposition suojaus | 96 | 307
Suojausaste vuoden lopussa (%) | 61 | 81
Suojauksen keskihinta vuoden lopussa (€/t) | 30,72 | 36,32

Maakaasun oston hintariskiä suojataan määritellyn riskinhallintapolitiikan mukaisesti finanssisopimuksin. Metsä Board suojaa maakaasun nettoposi-tiotaan TTF-finanssisopimuksin.

Logistiikan öljyn hintariskin suojaus

Tonnia | 31.12.2025 | 31.12.2024
Logistiikan öljypositio, netto | 46 870 | 51 072
Öljyposition suojaus | 30 962 | 36 119
Suojausaste vuoden lopussa (%) | 66 | 71
Suojauksen keskihinta vuoden lopussa (euroa/t) | 411,43 | 467,13

Logistiikan öljyposition oston hintariskiä suojataan määritellyn riskinhal-lintapolitiikan mukaisesti finanssisopimuksin. Metsä Boardin logistiikan öljypositio sisältää bunkeriklausuulin alaiset positiot, jotka koostuvat eri polttoaineista. Metsä Board suojaa meriliieknteen polttoaineiden hintariskejä.

139

Markkinariskiherkkyys 2025

|  | Vaikutus oman pääoman positioon ja virtapositioon |  |
Milj. euroa | Vaikutus rahoitusvaroihin ja -velkoihin | Vaikutus oman pääoman positioon | Vaikutus vuotuiseen kassavirtaan | Vaikutus vuotuiseen kassavirtaan ml. suojaus
Korkoriski (100 bp markkinakorkojen nousu) |  |  |  |
Tulosvaikutus | -1,7 |  | 0,9 | -0,8
Muu vaikutus omaan pääomaan |  |  |  |
Hyödykeriski (hyödykehinta + 20 %) |  |  |  |
Tulosvaikutus |  |  | -4,3 | -1,5
Muu vaikutus omaan pääomaan | 2,8 |  |  |
Valuuttariski (USD - 10 %) |  |  |  |
Tulosvaikutus | -0,8 |  | -51,2 | -24,7
Muu vaikutus omaan pääomaan | 24,7 | -10,4 |  |
Valuuttariski (GBP - 10 %) |  |  |  |
Tulosvaikutus |  |  | -12,9 | -7,7
Muu vaikutus omaan pääomaan | 4,6 | -0,6 |  |
Valuuttariski (SEK - 10 %) |  |  |  |
Tulosvaikutus | -0,9 |  | 39,9 | 16,0
Muu vaikutus omaan pääomaan | -21,6 | -70,7 |  |

Markkinariskiherkkyys 2024

|  | Vaikutus oman pääoman positioon ja virtapositioon |  |
Milj. euroa | Vaikutus rahoitusvaroihin ja -velkoihin | Vaikutus oman pääoman positioon | Vaikutus vuotuiseen kassavirtaan |
|  |  |  | Vaikutus vuotuiseen kassavirtaan ml. suojaus
Korkoriski (100 bp markkinakorkojen nousu) |  |  |  |
Tulosvaikutus | -0,5 |  | -0,5 | -0,7
Muu vaikutus omaan pääomaan | 0,3 |  |  |
Hyödykeriski (hyödykehinta + 20 %) |  |  |  |
Tulosvaikutus |  |  | -8,2 | -1,9
Muu vaikutus omaan pääomaan | 6,3 |  |  |
Valuuttariski (USD - 10 %) |  |  |  |
Tulosvaikutus | 1,3 |  | -85,5 | -29,8
Muu vaikutus omaan pääomaan | 48,0 | -9,6 |  |
Valuuttariski (GBP - 10 %) |  |  |  |
Tulosvaikutus | 0,1 |  | -11,9 | -4,8
Muu vaikutus omaan pääomaan | 6,4 | -0,6 |  |
Valuuttariski (SEK - 10 %) |  |  |  |
Tulosvaikutus | -1,3 |  | 57,3 | 17,4
Muu vaikutus omaan pääomaan | -36,0 | -75,6 |  |

+ -merkkiset erät = positiivinen vaikutus = varojen lisäys / velkojen vähentyminen / kassavirran lisäys

- -merkkiset erät = negatiivinen vaikutus = varojen vähentyminen / velkojen lisäys / kassavirran vähentyminen

Konsernin on esitettävä herkkyysanalyysi eri markkinariskeistä, joille se on raportointipäivänä alttiina ja näyttää, miten kohtuullisen mahdolliset muu-tokset relevanteissa riskimuuttujissa vaikuttaisivat sen tulokseen ja omaan pääomaan raportointipäivänä. Konserni on tunnistanut markkinakorkojen, sähkön hintojen ja valuuttakurssien olevan sen keskeisiä markkinariskejä ja on määritellyt 1 prosenttiyksikön korkotason nousun, 20 prosentin sähkön-hinnan nousun ja 10 prosentin Yhdysvaltain dollarin, Englannin punnan ja Ruotsin kruunun heikkenemisen kohtuullisen mahdollisiksi riskimuuttujiksi. Mainitut valuutat edustavat yli 96 prosenttia konsernin vuotuisesta virtapositiosta. Markkinariski on luonteeltaan suhteellisen lineaarinen niin, että päinvastaisen markkinahinnan muutoksen vaikutukset eivät suuruu-deltaan olennaisesti eroa esitetyistä lukuarvoista. Herkkyysanalyysit on laskettu soveltaen vakiintuneita menetelmiä laskea rahoitusinstrumenttien markkina-arvoja, jotka on kuvattu tilinpäätöksen laadintaperiaatteissa.

Raportointipäivän lukuarvot heijastelevat kohtuullisen hyvin raportointi-ajanjakson keskimääräisiä markkinariskejä.

Lisäksi konserni esittää lukuarvot, jotka kuvaavat riskimuuttujien vaiku-tusta omaan pääomaan ja vuotuiseen kassavirtaan antaakseen laajemman kuvan korkojen, sähkön hinnan ja valuuttakurssien markkinariskeistä. Vuo-tuiset kassavirrat perustuvat ennusteisiin, ei olemassa oleviin kaupallisiin sopimuksiin. Dollarin ja punnan heikentymisellä on negatiivinen vaikutus vuotuiseen virtapositioon ja Ruotsin kruunun heikentymisellä positiivinen vaikutus. Suojaukset pienentävät tätä vaikutusta suojausstrategiasta riippuen. Vaikutus omaan pääomaan syntyy tytäryhtiöiden oman pääoman konsolidoinnista konsernitilinpäätökseen. Hyödykehintojen nousulla on negatiivinen vaikutus kassavirtaan. Koska lähimmän vuoden maakaasun- ja logistiikan öljyhintariski on suojauspolitiikan mukaisesti suurelta osin suojattu jää vaikutus suojaus mukaan lukien vähäiseksi.

140

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Rahoitusvelkojen ja niihin liittyvien rahoituskulujen maturiteetti 2025

Milj. euroa | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031– | Yhteensä
Joukkovelkakirjalainat |  | 250,0 |  |  |  | 200,0 | 450,0
Lainat rahoituslaitoksilta | 11,8 | 11,8 | 11,8 | 11,8 | 5,0 |  | 52,1
Vuokrasopimusvelat | 5,3 | 3,8 | 2,5 | 1,6 | 0,8 | 0,3 | 14,3
Pitkäaikaiset korolliset velat, yhteensä | 17,1 | 265,6 | 14,2 | 13,4 | 5,8 | 200,3 | 516,4
Lyhytaikaiset korolliset velat | 52,1 |  |  |  |  |  | 52,1
Ostovelat ja muut velat | 413,7 |  |  |  |  |  | 413,7
Rahoitusvelat yhteensä | 482,9 | 265,6 | 14,2 | 13,4 | 5,8 | 200,3 | 982,2
Rahoituskulut yhteensä | 15,1 | 15,0 | 8,0 | 7,9 | 7,8 | 7,8 | 61,6
Rahoitusvelat ja -kulut yhteensä | 498,1 | 280,6 | 22,3 | 21,3 | 13,6 | 208,1 | 1 043,9
Takausvastuut | 0,1 |  | 0,4 |  |  | 0,3 | 0,7
Johdannaiset |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset, velat | 936,7 |  |  |  |  |  | 936,7
Valuuttajohdannaiset, saamiset | -941,5 |  |  |  |  |  | -941,5
Koronvaihtosopimukset | -0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,4 | 0,2 | 1,3
Hyödykejohdannaiset | 1,9 |  |  |  |  |  | 1,9
Johdannaiset, netto | -3,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,4 | 0,2 | -1,7

Rahoitusvelkojen ja niihin liittyvien rahoituskulujen maturiteetti 2024

Milj. euroa | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030– | Yhteensä
Joukkovelkakirjalainat |  |  | 250,0 |  |  |  | 250,0
Lainat rahoituslaitoksilta | 11,8 | 111,8 | 11,8 | 11,8 | 11,8 | 5,9 | 164,7
Vuokrasopimusvelat | 6,7 | 4,5 | 3,2 | 1,7 | 1,2 | 1,2 | 18,5
Pitkäaikaiset korolliset velat, yhteensä | 18,4 | 116,3 | 265,0 | 13,5 | 13,0 | 7,0 | 433,2
Lyhytaikaiset korolliset velat | 96,4 |  |  |  |  |  | 96,4
Ostovelat ja muut velat | 322,6 |  |  |  |  |  | 322,6
Rahoitusvelat yhteensä | 437,5 | 116,3 | 265,0 | 13,5 | 13,0 | 7,0 | 852,2
Rahoituskulut yhteensä | 11,4 | 10,3 | 7,3 | 0,3 | 0,2 | 0,0 | 29,4
Rahoitusvelat ja -kulut yhteensä | 448,8 | 126,6 | 272,2 | 13,8 | 13,1 | 7,1 | 881,6
Takausvastuut | 0,1 |  | 0,4 |  |  | 0,3 | 0,7
Johdannaiset |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset, velat | 1 356,5 |  |  |  |  |  | 1 356,5
Valuuttajohdannaiset, saamiset | -1 332,2 |  |  |  |  |  | -1 332,2
Koronvaihtosopimukset | -0,3 |  |  |  |  |  | -0,3
Hyödykejohdannaiset | -3,6 |  |  |  |  |  | -3,6
Johdannaiset, netto | 20,5 |  |  |  |  |  | 20,5

Vuokrasopimusvelkojen tasearvo oli 13,4 miljoonaa euroa (17,2). Valuuttajohdannaisvelkojen tasearvo oli 6,7 miljoonaa euroa

(29,5) ja valuuttajohdannaissaamisten 8,3 miljoonaa euroa (5,2).

141

5.7 Rahoitusvarojen ja -velkojen luokittelu ja käyvät arvot

Rahoitusvarojen ja -velkojen luokittelu sekä käyvät arvot 2025

Milj. euroa | Liite-tieto | Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat | Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta | Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut | Tasearvo yhteensä
Rahoitusvarat |  |  |  |  |
Muut pitkäaikaiset sijoitukset | 4.3 | 1,4 | 184,8 |  | 186,2
Muut pitkäaikaiset rahoitusvarat | 5.3 |  |  | 1,0 | 1,0
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 4.5 |  |  | 202,1 | 202,1
Rahavarat | 5.4 |  |  | 309,3 | 309,3
Johdannaiset | 5.7 | 0,7 | 7,6 |  | 8,3
Tasearvo yhteensä |  | 2,2 | 192,4 | 512,5 | 707,0
Käypä arvo yhteensä |  | 2,2 | 192,4 | 512,5 | 707,0
Rahoitusvelat |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset rahoitusvelat | 5.5 |  |  | 495,7 | 495,7
Lyhytaikaiset korolliset rahoitusvelat | 5.5 |  |  | 68,8 | 68,8
Ostovelat ja muut velat | 4.7 |  |  | 413,7 | 413,7
Johdannaiset | 5.7 | 0,6 | 6,0 |  | 6,7
Tasearvo yhteensä |  | 0,6 | 6,0 | 978,2 | 984,8
Käypä arvo yhteensä |  | 0,6 | 6,0 | 970,6 | 977,3

Rahoitusvarojen ja -velkojen luokittelu sekä käyvät arvot 2024

Milj. euroa | Liite-tieto | Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat | Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta | Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut | Tasearvo yhteensä
Rahoitusvarat |  |  |  |  |
Muut pitkäaikaiset sijoitukset | 4.3 | 1,4 | 218,3 |  | 219,7
Muut pitkäaikaiset rahoitusvarat | 5.3 |  |  | 0,7 | 0,7
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 4.5 |  |  | 240,0 | 240,0
Rahavarat | 5.4 |  |  | 182,6 | 182,6
Johdannaiset | 5.7 | 1,2 | 8,0 |  | 9,2
Tasearvo yhteensä |  | 2,7 | 226,3 | 423,2 | 652,1
Käypä arvo yhteensä |  | 2,7 | 226,3 | 423,2 | 652,1
Rahoitusvelat |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset rahoitusvelat | 5.5 |  |  | 411,9 | 411,9
Lyhytaikaiset korolliset rahoitusvelat | 5.5 |  |  | 115,5 | 115,5
Ostovelat ja muut velat | 4.7 |  |  | 322,6 | 322,6
Johdannaiset | 5.7 | 3,1 | 26,6 |  | 29,7
Tasearvo yhteensä |  | 3,1 | 26,6 | 850,0 | 879,7
Käypä arvo yhteensä |  | 3,1 | 26,6 | 849,1 | 878,8

Myyntisaamiset ja muut saamiset eivät sisällä arvonlisäverosaamisia ja siirtosaamisia. Ostovelat ja muut velat eivät sisällä saatuja ennakkomak-suja, arvonlisäverovelkoja eikä siirtovelkoja.

Metsä Board -konsernissa kaikki korolliset rahoitusvelat arvostetaan taseeseen efektiivisen koron menetelmällä jaksotettuun hankintamenoon.

Käyvät arvot perustuvat kunkin velan tai omaisuuserän markkinakorolla laskettuun kykyarvoon. Sovellettujen diskonttokorkojen vaihteluväli on 1,4–4,1 (1,7–3,6). Myyntisaamisten ja muiden saamisten sekä ostovelkojen ja muiden velkojen käyvät arvot eivät olennaisesti poikkea niiden kirjanpito-arvoista taseessa.

142

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvän arvon hierarkia

Laatimisperiaatteet

Käypään arvoon arvostetut rahoitusvarat ja rahoitusvelat on luokiteltu seuraavasti:

Taso 1 Käyvät arvot perustuvat suoraan markkinoilta saatuun noteeraukseen.

Taso 2 Käypä arvo määritellään soveltamalla arvostusmenetelmiä, joissa käytetään markkinainformaatiota.

Taso 3 Käyvät arvot eivät perustu markkinatietoon vaan yhtiön omiin oletuksiin.

Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvän arvon hierarkia 2025

|  | 31.12.2025 |  |  |
Milj. euroa | Liitetieto | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä
Rahoitusvarat, jotka kirjataan käypään arvoon |  |  |  |  |
Muut pitkäaikaiset sijoitukset | 4.3 |  |  | 186,2 | 186,2
Johdannaissaamiset | 5.7 |  | 8,3 |  | 8,3
Rahoitusvelat, jotka kirjataan käypään arvoon |  |  |  |  |
Johdannaisvelat | 5.7 | 1,9 | 4,8 |  | 6,7
Rahoitusvarat, joita ei kirjata käypään arvoon |  |  |  |  |
Rahavarat | 5.4 |  | 309,3 |  | 309,3
Rahoitusvelat, joita ei kirjata käypään arvoon |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset rahoitusvelat | 5.5 |  | 488,3 |  | 488,3
Lyhytaikaiset korolliset rahoitusvelat | 5.5 |  | 68,6 |  | 68,6

Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvän arvon hierarkia 2024

|  | 31.12.2024 |  |  |
Milj. euroa | Liitetieto | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä
Rahoitusvarat, jotka kirjataan käypään arvoon |  |  |  |  |
Muut pitkäaikaiset sijoitukset | 4.3 |  |  | 219,7 | 219,7
Johdannaissaamiset | 5.7 | 3,8 | 5,5 |  | 9,2
Rahoitusvelat, jotka kirjataan käypään arvoon |  |  |  |  |
Johdannaisvelat | 5.7 | 0,2 | 29,5 |  | 29,7
Rahoitusvarat, joita ei kirjata käypään arvoon |  |  |  |  |
Rahavarat | 5.4 |  | 182,6 |  | 182,6
Rahoitusvelat, joita ei kirjata käypään arvoon |  |  |  |  |
Pitkäaikaiset korolliset rahoitusvelat | 5.5 |  | 411,2 |  | 411,2
Lyhytaikaiset korolliset rahoitusvelat | 5.5 |  | 115,2 |  | 115,2

Muut pitkäaikaiset sijoitukset, joiden arvo määritelty tason 3 mukaisesti

Milj. euroa | 2025 | 2024
Arvo 1.1. | 219,7 | 254,4
Voitot ja tappiot muissa laajan tuloksen erissä | -33,5 | -34,6
Hankinnat | 0,0 |
Myynnit | 0,0 | -0,1
Arvo 31.12. | 186,2 | 219,7

143

Johdannaiset ja suojauslaskenta

Laatimisperiaatteet

Johdannaissopimukset kirjataan taseeseen kaupantekopäivänä käypään arvoon, joka vastaa niiden hankintamenoa, ja myöhemmin ne arvostetaan juoksuaikanaan käypään arvoon jokaisena tilinpäätöspäi-vänä. Johdannaisten käypä arvo esitetään korottomissa saamisissa tai veloissa. Voitot ja tappiot, jotka syntyvät käypään arvoon arvostami-sesta, käsitellään kirjanpidossa johdannaissopimuksen käyttötarkoi-tuksen mukaisesti. Johdannaiset voidaan ryhmitellä sopimushetkellä joko

Saamisten, velkojen tai kiinteiden sitoumusten käyvän arvon suojauksiin,

Ennakoidun erittäin todennäköisen liiketoimen rahavirran suojauksiin,

Ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen suojauksiin, tai

Suojauksiin, joihin on päätetty olla soveltamatta suojauslaskentaa.

Metsä Board soveltaa suojauslaskentaa sekä rahavirran että käyvän arvon suojauksena. Suojauslaskentaa soveltaessaan konserni on suojaussuhteen syntyessä dokumentoinut suojattavan kohteen ja suojausinstrumenttien välisen suhteen ja noudatetun riskien hallinnan tavoitteen ja strategian. Konserni on myös jatkuvasti tehnyt suojaus-laskennan soveltamiseksi edellytettävän tehokkuustestauksen siitä, että kussakin suojaussuhteessa suojausinstrumentin käyvän arvon muutos riittävän tehokkaasti vastaa suojattavan erän käyvän arvon muutosta suojatun riskin osalta.n.

Rahavirran suojauksen ehdot täyttävien johdannaisinstrumenttien tehokkaan osuuden käyvän arvon muutos kirjataan muihin laajan tuloksen eriin. Omaan pääomaan kirjatut johdannaisten voitot ja tappiot siirretään tuloslaskelmaan ennakoidun myynnin tai oston toteutuessa ja kirjataan suojauksen kohteena olleen erän oikaisuksi. Jos ennakoidun liiketoimen ei enää odoteta toteutuvan, omaan pääomaan kertynyt voitto tai tappio kirjataan välittömästi tuloslaskel-maan. Suojauslaskennan ulkopuoliset johdannaiset ja tehoton osuus suojauslaskentaan kohdistetuista johdannaisista arvostetaan käypään arvoon, ja arvonmuutokset kirjataan korko- ja valuuttajohdannaisten osalta rahoituseriin ja hyödykejohdannaisten osalta muihin tuottoihin ja kuluihin.

Suojauslaskentaa sovelletaan rahavirran suojauksena hyvin todennä-köisiin myynnin valuuttamääräisisiin rahavirtoihin ja lainojen sopimus-perusteisiin vaihtuvakorkoisiin rahavirtoihin. Hyödykkeiden hintariskin hallinnassa suojauslaskentaa sovelletaan maakaasun, kevyen, raskaan ja 0,5 % polttoöljyn hyvin todennäköisiin ostojen rahavirtoihin.

Käyvän arvon suojauksessa ehdot täyttävien johdannaisinstrument-tien tehokkaan osuuden käyvän arvon muutos kirjataan tuloslaskel-man rahoituseriin yhdessä suojauksen kohteena olevan lainan tai sen osan käyvän arvon muutoksen kanssa. Suojauslaskentaa sovelletaan käyvän arvon suojauksena kiinteäkorkoisen lainan sopimusperustei-siin kiinteäkorkoisiin rahavirtoihin.

Valuuttatermiinien käyvät arvot perustuvat tilinpäätöspäivän markkinadatalla laskettuun kassavirtojen nykyarvoon. Valuuttaoptio arvostetaan Black & Scholes -mallin mukaisiin käypiin arvoihin (Taso 2). Koronvaihtosopimukset arvostetaan markkinakorkokäyrällä laskettuun kassavirtojen nykyarvoon (Taso 2). Hyödykejohdannaisten käyvät arvot määritetään käyttämällä julkisesti noteerattuja markki-nahintoja (Taso 1).

Rahoitusriskien hallinta ja suojauksen tehokkuus

Liitetiedossa 5.6 Rahoitusriskien hallinta kuvataan tarkemmin konser-nin valuutta-, korko- ja hyödykeriskien hallintaa. Liitetieto 5.7 Rahoitus-varojen ja -velkojen käyvät arvot sisältää johdannaisten käyvät arvot sekä ryhmittelyn. Liitetieto 5.1 Oma pääoma sisältää erittelyt käyvän arvon rahaston suojauslaskennan kirjauksista.

Valuuttavirtaposition rahavirran suojaus on tehokasta, sillä suo-jauksen kohteena olevan myynnin ja suojaavan johdannaisen välillä on suora taloudellinen suhde. Termiinisopimuksen spot-kurssikom-ponentti tai valuuttaoption perusarvokomponentti on määritelty suojauslaskennan kohteeksi ja termiinipisteet tai option aika-arvo käsitellään suojauksen kustannuksena soveltaen ajanjaksoon perustuvaa jaksottamista. Valuuttavirtaennusteet ovat suhteellisen vakaita, laskutus tasaista neljännesvuosien ja kuukausien sisällä ja termiinikaupat kohdistetaan kullekin kuukaudelle, joten suojauksen tehottomuus jää yleensä hyvin vähäiseksi. Muutokset tuotannossa tai myynnin rakenteessa voivat joskus aiheuttaa tehottomuutta suojaus-suhteen voimassaoloaikana, jolloin suojausta säädetään vastaavasti.

Korkojen käyvän arvon suojaus muodostuu pääosin tehokkaaksi, sillä suojauksen kohteena olevien pitkäaikaisten lainojen ja suojaavien koronvaihtosopimusten keskeisten ehtojen välillä on suora taloudel-linen suhde. Suojaussuhteeseen aiheutuu tehottomuutta lainojen ja swappien korkoperiodien mahdollisista eroista sekä eroista sopi-musehtojen viitekoroissa. Korkosuojauksen tehoton osuus kirjataan tulosvaikutteisesti. Ennenaikaiset lainan nostot tai ennenaikaiset lainan takaisinmaksut voivat aiheuttaa tehottomuustilanteen, jolloin suojaavat koronvaihtosopimukset käännetään tai otetaan pois suo-jauslaskennasta ja käyvän arvon muutos kirjataan tulosvaikutteisesti rahoituseriin.

Hyödykeostojen suojaus muodostuu tehokkaaksi, sillä suojauksen kohteeksi on määritelty koko ostohinnan sijaan sama identtinen hinnoittelun riskikomponentti, jota sovelletaan suojaavassa johdan-naisessa. Maakaasun ja polttoöljyn suojauksessa ostojen ja suojaavan johdannaisen hintakomponentit ovat identtiset tai lähes identtiset, jol-loin vastaavuutta seurataan korrelaatiolaskelmilla. Hyödykeostot ovat suhteellisen tasaisia ja suojaukset kohdistetaan kullekin kuukaudelle, joten suojauksen tehottomuus jää yleensä vähäiseksi. Muutokset eri hyödykkeiden käytössä voivat joskus aiheuttaa tehottomuutta suojaussuhteen voimassaoloaikana, jolloin suojausta säädetään vastaavasti.

144

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Johdannaiset 2025

| Nimellisarvo |  | Käypä arvo |  |  |
Milj. euroa | Johdannaisvarat | Johdannaisvelat | Yhteensä | Käypään arvoon tulosvaikuttei-sesti | Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta |
Koronvaihtosopimukset | 100,0 |  | 1,3 | -1,3 | -1,3 |
Korkojohdannaiset yhteensä | 100,0 |  | 1,3 | -1,3 | -1,3 |
Valuuttatermiinisopimukset | 933,2 | 8,2 | 3,4 | 4,8 | 0,1 | 4,7
Valuuttaoptiosopimukset | 51,6 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |  | 0,1
Valuuttajohdannaiset yhteensä | 984,8 | 8,3 | 3,4 | 4,9 | 0,1 | 4,8
Öljyjohdannaissopimukset | 12,8 |  | 1,6 | -1,6 |  | -1,6
Maakaasujohdannaissopimukset | 3,0 |  | 0,3 | -0,3 |  | -0,3
Hyödykejohdannaiset yhteensä | 15,8 |  | 1,9 | -1,9 |  | -1,9
Johdannaiset yhteensä | 1 100,6 | 8,3 | 6,7 | 1,7 | -1,2 | 2,9

Johdannaiset 2024

| Nimellisarvo |  | Käypä arvo |  |  |
Milj. euroa | Johdannaisvarat | Johdannaisvelat | Yhteensä | Käypään arvoon tulosvaikuttei-sesti |  |
|  |  |  |  | Käypään arvoon muiden laajan tuloksen erien kautta |
Koronvaihtosopimukset | 50,0 | 0,3 |  | 0,3 |  | 0,3
Korkojohdannaiset yhteensä | 50,0 | 0,3 |  | 0,3 |  | 0,3
Valuuttatermiinisopimukset | 1 327,0 | 5,2 | 25,4 | -20,3 | -1,9 | -18,4
Valuuttaoptiosopimukset | 496,6 | 0,0 | 4,1 | -4,0 |  | -4,0
Valuuttajohdannaiset yhteensä | 1 823,6 | 5,2 | 29,5 | -24,3 | -1,9 | -22,5
Öljyjohdannaissopimukset | 16,8 | 0,8 | 0,2 | 0,7 |  | 0,7
Maakaasujohdannaissopimukset | 11,1 | 2,9 |  | 2,9 |  | 2,9
Hyödykejohdannaiset yhteensä | 28,0 | 3,8 | 0,2 | 3,6 |  | 3,6
Johdannaiset yhteensä | 1 901,6 | 9,2 | 29,7 | -20,5 | -1,9 | -18,6

Suojauslaskennan arvonmuutokset ja tulosvaikutukset esitetään liitetiedossa 5.1 Oma pääoma.

Toimenpantaviin yleisiin netotussopimuksiin sidottujen instrumenttien netotuksen taloudellinen vaikutus

|  | 2025 |  |  | 2024 |
| Johdannaiset taseessa |  |  |  |  |
| Yleisiin netotus-sopimuksiin liittyvät varat ja velat |  | Nettoriski | johdannaiset taseessa |  |
|  |  |  | Yleisiin netotus-sopimuksiin liittyvät varat ja velat |  | Nettoriski
Johdannaisvarat | 9,2 |  | 9,2 | 9,2 |  | 9,2
Johdannaisvelat | -29,7 |  | -29,7 | -29,7 |  | -29,7

Metsä Board tekee johdannaissopimuksia vain Metsä Group Treasury Oy:n kanssa.

145

Rahavirtasuojauksen maturiteettijakauma 2025

Milj. euroa | 1–6 kuukautta | 7–12 kuukautta | 1–5 vuotta | yli 5 vuotta | Suojauksen kohteena oleva kassavirta yhteensä
Korkojohdannaiset suojauslaskennassa, käyvän arvon suojaus |  |  |  | 100,0 | 100,0
Valuuttajohdannaiset suojauslaskennassa, rahavirran suojaus | 473,8 | 99,6 |  |  | 573,4
Valuuttajohdannaiset, ei suojauslaskentaa | 72,1 |  |  |  | 72,1
Hyödykejohdannaiset suojauslaskennassa, rahavirran suojaus | 7,9 | 7,9 |  |  | 15,8

Rahavirtasuojauksen maturiteettijakauma 2024

Milj. euroa | 1–6 kuukautta | 7–12 kuukautta | 1–5 vuotta | yli 5 vuotta | Suojauksen kohteena oleva kassavirta yhteensä
Korkojohdannaiset suojauslaskennassa, rahavirran suojaus | 50,0 |  |  |  | 50,0
Valuuttajohdannaiset suojauslaskennassa, rahavirran suojaus | 704,7 | 290,7 |  |  | 995,4
Valuuttajohdannaiset, ei suojauslaskentaa | 164,7 |  |  |  | 164,7
Hyödykejohdannaiset suojauslaskennassa, rahavirran suojaus | 14,0 | 14,0 |  |  | 28,0

146

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

6. Tuloverot

Laatimisperiaatteet

Tilikauden verotettavaan tuloon perustuva vero, edellisten tili-kausien verot ja laskennalliset verot muodostavat tuloslaskelman verokulun. Verot kirjataan tuloslaskelmaan, paitsi siltä osin kun ne liittyvät muihin laajan tuloksen eriin, jolloin verot kirjataan vastaavasti kyseisiin eriin. Tilikauden verotettavaan tuloon perustuva vero lasketaan verotettavasta tulosta kunkin maan voimassaolevan verolainsäädännön ja verokannan perusteella. Laskennalliset verot lasketaan väliaikaisista eroista kirjanpitoar-von ja verotuksellisen arvon välillä käyttämällä tilinpäätöspäivään mennessä säädettyjä verokantoja.

Verotuksessa vähennyskelvottomasta liikearvosta ei kirjata laskennallista veroa, eikä tytäryritysten jakamattomista voitto-varoista kirjata laskennallista veroa siltä osin, kuin ero ei toden-näköisesti purkaudu ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa. Laskennallinen verosaaminen kirjataan siihen määrään asti, kuin on todennäköistä, että tulevaisuudessa syntyy verotettavaa tuloa, jota vastaan väliaikainen ero voidaan hyödyntää.

Laskennalliset verosaamiset ja -velat vähennetään toisistaan, jos on olemassa laillisesti toimeenpantavissa oleva oikeus kuitata kauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset ja -velat keskenään ja laskennalliset verot liittyvät samaan veronsaajaan.

Merkittävimmät väliaikaiset erot syntyvät aineellisten käyt-töomaisuushyödykkeiden poistoista, muiden sijoitusten sekä johdannaissopimusten arvostamisesta käypään arvoon, etuuspe-rusteisista eläkejärjestelyistä, käyttämättömistä verotuksellisista tappioista ja liiketoimintojen hankintojen yhteydessä tehdyistä arvostuksista käypiin arvoihin.

Keskeiset arviot ja harkinta

Johdon arviointia tarvitaan tilikauden tulokseen perustuvien verojen määrittämiseen ja mihin määrään asti laskennallisia verosaamisia kirjataan verotuksellisista tappioista. Johto arvioi laskennallisten verosaamisten kirjaamisedellytyksiä ottaen huomioon tappioiden taustalla vaikuttaneet tekijät ja niiden toistuvuuden sekä arvioimalla tulosennusteita ja tuloshistoriaa. Laskennallisten verosaamisten kirjaamista tukee myös vero-nalaisten väliaikaisten erojen realisoituminen tulevaisuudessa. Arvioinnissa käytettävät oletukset ovat yhdenmukaisia muualla tilinpäätöksessä käytettävien oletusten kanssa. Konsernin eri yhtiöissä suoritetaan vuosittain verotarkastuksia. Tarkastuksiin liittyen kirjataan tarvittaessa verovelkoja, joiden arvostukseen tilinpäätöshetkellä liittyy usein merkittäviä epävarmuustekijöitä lopullisesti maksettavan veron määrää arvioitaessa. Arvioiden ja lopullisten verojen väliset erot vaikuttavat sekä kauden verotetta-vaan tuloon perustuviin veroihin että laskennallisiin veroihin.

Milj. euroa | 2025 | 2024
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuva vero | -6,8 | -4,6
Edellisten tilikausien verot | -0,5 | -0,2
Laskennalliset verot | 29,6 | -7,3
Yhteensä | 22,3 | -12,0

Tuloverojen täsmäytyslaskelma

Milj. euroa | 2025 | 2024
Tulos ennen veroja | -186,9 | 51,4
Verot laskettuna kotimaan verokannalla 20,0 % | 37,4 | -10,3
Ulkomaisten tytäryritysten poikkeavat verokannat | -0,4 | -0,7
Verovapaat tulot | 0,7 | 0,9
Vähennyskelvottomat kulut | -0,6 | -0,4
Laskennallisten verosaamisten arvostuksen muutos | -7,3 | 0,4
Aiemmin kirjaamattomien laskennallisten verosaamis-ten käyttö tilikaudella | 0,2 | 0,3
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta | -7,5 | -1,8
Verot aikaisemmilta tilikausilta | -0,5 | -0,2
Muut | 0,2 | -0,4
Verot konsernin tuloslaskelmassa | 22,3 | -12,0
Efektiivinen verokanta, % | 11,9 | 23,3

Tilikauden verokulua kasvatti 6,8 miljoonan euron laskennallisen vero-saamisen alaskirjaus Metsä Board Sverige Ab:n vähennyskelvottomista korkomenoista. Muihin laajan tuloksen eriin liittyvät verot on eritelty liitetiedossa 5.1.

OECD Pilari II:n mukaiset säännökset kansainvälisten konsernien tulon globaalista minimiverotuksesta ovat soveltuneet Metsä Boardiin 1.1.2024 alkaen. Säännösten mukaan, mikäli konsernin jonkin toimintamaan yhteenlaskettu efektiivinen veroaste minimiverotusta koskevien sääntöjen mukaan laskettuna on alle 15 %, maksettavaksi määrätään täydennysvero, jolla kyseisen toimintamaan efektiivinen veroaste nostetaan 15 %:iin. Metsä Board ei ole kirjannut minimiverosääntöjen perusteella täydennysveroa vuoden 2025 ja 2024 tilinpäätökseen minkään sen toimintamaan osalta. Konserni soveltaa IAS 12:n poikkeusta eikä ole kirjannut tai julkaissut tietoja Pilari II -tuloveroihin liittyvistä laskennallisista verosaamisista tai -veloista..

147

Laskennalliset verosaamiset ja -velat 2025

Milj. euroa | 1.1.2025 | Kirjattu tulosvaikutteisesti | Kirjattu muihin laajan tuloksen eriin | Muuntoero | 31.12.2025
Laskennalliset verosaamiset tase |  |  |  |  |
Vaihto-omaisuus | 2,6 | -0,5 |  | 0,0 | 2,1
Eläkevelvoitteet ja varaukset | 3,1 | 0,0 | 0,2 | 0,2 | 3,5
Vuokrasopimusvelat | 2,1 | -1,6 |  | 0,0 | 0,5
Käyttämättömät verotappiot ja hyvitykset | 25,5 | 44,8 |  | 2,0 | 72,3
Rahoitusinstrumentit | 5,6 | -5,8 |  | 0,2 |
Muut väliaikaiset erot | 2,5 | 0,8 |  | -0,2 | 3,1
Yhteensä | 41,4 | 37,7 | 0,2 | 2,2 | 81,5
Netotettu laskennallisista veroveloista | -36,2 | -37,7 |  | -1,7 | -75,6
Laskennalliset verosaamiset taseessa | 5,2 | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 6,0
Laskennalliset verovelat tase |  |  |  |  |
Aineettomat ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet (pl. vuokrasopimukset) | 119,6 | 7,5 |  | 4,5 | 131,6
Vuokrasopimukset | 2,7 | -0,5 |  | -0,1 | 2,0
Muut sijoitukset | 37,8 |  | -6,7 |  | 31,1
Eläkevelvoitteet | 0,4 | 0,4 | -0,7 | 0,2 | 0,4
Rahoitusinstrumentit | -1,6 | 1,2 | 4,3 | -0,7 | 3,2
Muut väliaikaiset erot | 0,5 | -0,5 | 0,1 | -0,1 | 0,0
Yhteensä | 159,4 | 8,1 | -2,9 | 3,7 | 168,3
Netotettu laskennallisista verosaamisista | -36,2 | -37,7 |  | -1,7 | -75,6
Laskennalliset verovelat taseessa | 123,2 | -29,6 | -2,9 | 2,0 | 92,8

Laskennalliset verosaamiset ja -velat 2024

Milj. euroa | 1.1.2024 | Kirjattu tulosvaikutteisesti | Kirjattu muihin laajan tuloksen eriin | Muuntoero | 31.12.2024
Laskennalliset verosaamiset tase |  |  |  |  |
Vaihto-omaisuus | 4,8 | -2,8 |  | 0,1 | 2,1
Eläkevelvoitteet ja varaukset | 3,5 | -0,8 | 0,1 | 0,3 | 3,1
Vuokrasopimusvelat | 4,1 | -1,5 |  | 0,0 | 2,6
Rahoitusinstrumentit |  | 5,6 |  | 0,0 | 5,6
Käyttämättömät verotappiot ja hyvitykset | 29,7 | -3,3 |  | -0,9 | 25,5
Muut väliaikaiset erot | 3,8 | -1,0 |  | -0,3 | 2,5
Yhteensä | 45,9 | -3,8 | 0,1 | -0,8 | 41,4
Netotettu laskennallisista veroveloista | -36,4 | 0,9 |  | -0,7 | -36,2
Laskennalliset verosaamiset taseessa | 9,5 | -2,9 | 0,1 | -1,5 | 5,2
Laskennalliset verovelat tase |  |  |  |  |
Aineettomat ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet (pl. vuokrasopimukset) | 119,3 | 2,9 |  | -2,6 | 119,6
Vuokrasopimukset | 3,9 | -1,2 |  | 0,0 | 2,7
Muut sijoitukset | 44,7 |  | -6,9 |  | 37,8
Eläkevelvoitteet | 0,3 | 0,1 | -0,3 | 0,4 | 0,4
Rahoitusinstrumentit | 5,9 | 0,5 | -7,8 | -0,2 | -1,6
Muut väliaikaiset erot | 1,4 | 1,1 |  | -2,1 | 0,5
Yhteensä | 175,5 | 3,4 | -15,1 | -4,5 | 159,4
Netotettu laskennallisista verosaamisista | -36,4 | 0,9 |  | -0,7 | -36,2
Laskennalliset verovelat taseessa | 139,2 | 4,3 | -15,1 | -5,1 | 123,2

Konserni on kirjannut laskennallista verosaamista verotappioista Ruotsissa 53,8 miljoonaa euroa (22,6) ja Suomessa 17,6 miljoonaa euroa (2,2) ja muissa maissa 0,9 miljoonaa euroa (0,9). Johto arvioi, että konsernille kertyy tulevina vuosina verotettavaa tuloa, josta tappiot voidaan vähentää. Verotappiot eivät vanhene muualla kuin Suomessa, jossa vanhenemisaika on 10 vuotta.

Ne verotappiot, joiden suuruuteen tai käyttömahdollisuuksiin liittyy epävarmuutta ja joista ei tämän vuoksi ole kirjattu laskennallista verosaamista, olivat noin 125 (90) miljoonaa euroa Saksassa, Ruotsissa ja Isossa-Britanniassa. Näitä verotappioita kirjaamaton laskennallinen verosaaminen on noin 36 (29) miljoonaa euroa. Verotappioista 91 miljoonaa euroa ei vanhene ja 34 miljoonaa euroa vanhenee viiden vuoden sisällä.

148

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

7. Konsernin rakenne

7.1 Tytäryritykset ja yhteiset toiminnot

Laatimisperiaatteet

Tytäryhtiöt

Konsernitilinpäätös sisältää emoyritys Metsä Board Oyj:n lisäksi kaikki konsernin määräysvallassa olevat yhtiöt. Konsernilla on määräysvalta, kun se olemalla osallisena yhtiössä altistuu yhtiön muuttuvalle tuotolle tai on oikeutettu sen muuttuvaan tuottoon ja se pystyy vaikuttamaan tähän tuottoon käyttämällä yhtiötä koskevaa valtaansa. Konsernin keskinäinen osakkeenomistus eliminoidaan hankintamenetelmällä. Konsernin sisäiset liiketapahtumat, saamiset, velat ja realisoitumatto-mat voitot sekä sisäinen voitonjako eliminoidaan konsernitilinpäätöstä laadittaessa. Realisoitumattomia tappioita ei eliminoida, jos tappio johtuu arvonalentumisesta. Tytäryritysten noudattamat tilinpää-töksen laatimisperiaatteet on tarvittaessa muutettu vastaamaan konsernin noudattamia periaatteita.

Tilikauden tuloksen jakautuminen emoyrityksen omistajille ja määräysvallattomille omistajille esitetään tuloslaskelmassa ja laajan tuloksen jakautuminen laajassa tuloslaskelmassa. Määräysvallatto-mille omistajille kuuluva osuus omasta pääomasta esitetään omana eränään taseessa oman pääoman osana.

Yhteiset toiminnot

Yhteinen toiminto on yhteisjärjestely, jonka mukaan osapuolilla, joilla on järjestelyssä yhteinen määräysvalta, on järjestelyyn liittyviä varoja koskevia oikeuksia ja velkoja koskevia velvoitteita. Konserni yhdistelee tilinpäätökseensä omistusosuutensa mukaisen osuuden yhteisen toiminnon varoista, veloista, tuotoista ja kuluista.

Tytäryritykset ja yhteiset toiminnot 31.12.2025

Metsä Board Oyj:n omistamat saman konsernin osakkeet ja osuudet

| Maa | Omistusosuus, % | Osakkeiden lukumäärä | Kirjanpitoarvo Euroa
Saman konsernin osakkeet ja osuudet |  |  |  |
Metsäliitto Osuuskunta | Suomi | - | 753 621 | 753 620,71
Tytäryhtiöosakkeet |  |  |  |
Kotimaiset |  |  |  |
Metsä Board International Oy | Suomi | 100,00 | 10 000 | 23 347 464,13
Ulkomaiset |  |  |  |
Metsa Board Americas Corporation 1) | USA | 100,00 | 18 000 | 12 494 018,39
Metsä Board Benelux n.v./s.a 1) | Belgia | 0,08 | 2 | 0,00
Metsä Board Deutschland GmbH | Saksa | 100,00 | 1 | 0,00
Metsa Board Ibéria S.A. 1) | Espanja | 1,00 | 100 | 1 561,63
Metsä Board Sverige Ab | Ruotsi | 100,00 | 10 000 000 | 750 358 228,09
Tytäryhtiöosakkeet yhteensä |  |  |  | 786 201 272,24
Saman konsernin osakkeet ja osuudet yhteensä |  |  |  | 786 954 892,95

1)Konsernin osuus 100,0 %

Kotimainen alakonserni |  |  |  |
Metsä Board International Oy |  |  |  |
Metsä Board Benelux n.v./s.a 1) | Belgia | 99,92 | 2 919 | 140 001,71
Metsä Board France SAS | Ranska | 100,00 | 8 211 | 418 951,75
Metsa Board Ibéria S.A. 1) | Espanja | 99,00 | 147 771 | 155 316,78
Metsa Board Italia S.r.l. | Italia | 100,00 | 100 000 | 1 250 691,84
Metsä Board Polska Sp. Z o.o. | Puola | 100,00 | 232 | 54 458,58
Metsa Board Singapore Pte Ltd | Singapore | 100,00 | 10 000 | 4 036,51
Metsa Board Singapore Pte Ltd Indian Branch | Intia | 100,00 | - | -
Metsa Board Turkey LLC | Turkki | 100,00 | 400 | 2 303,66
Metsa Board UK Ltd | Iso-Britannia | 100,00 | 2 400 | 264 172,02
Metsa Board Australia and New Zealand Pty Ltd | Australia | 100,00 | 1 | 41 827,54
Yhteensä |  |  |  | 2 331 760,39

1)Konsernin osuus 100,0 %

149

| Maa | Omistusosuus, % | Osakkeiden lukumäärä | Kirjanpitoarvo Euroa
Ulkomainen alakonserni |  |  |  |
Metsä Board Sverige Ab |  |  |  |
Husum Pulp Ab | Ruotsi | 70,00 | 85 664 | 195 525 591,67

Merkitykselliset tytäryhtiöt

Metsä Boardilla on kaksi merkityksellistä tytäryhtiötä:

Metsä Board Sverige AB

Metsä Board Sverige AB sijaitsee Örnsköldsvikissä Ruotsissa. Yhtiö tuottaa taivekartonkia ja ensikuitulaineria. Metsä Board Sverige AB:n liikevaihto vuonna 2025 oli 373 miljoonaa euroa (437). Yhtiön tuotantokapasiteetti on 250 000 tonnia laineria ja 600 000 tonnia taivekartonkia.

Husum Pulp AB

Yhtiö tuottaa sellua Metsä Board Sverige AB:lle sekä markkinoille. Yhtiön lii-kevaihto vuonna 2025 oli 362 miljoonaa euroa (463) ja tuotantokapasiteettin 730 000 tonnia kemiallaista sellua.

7.2 Määräysvallattomien omistajien osuudet

Laatimisperiaatteet

Emoyrityksellä tytäryrityksessä olevan omistusosuuden muutokset, jotka eivät johda määräysvallan menettämiseen, käsitellään omaa pääomaa koskevina liiketoimina

Määräysvallattomien omistajien osuudet

Olennaiset määräysvallattomien omistajien osuudet konsernissa

|  | Määräysvallattomien omistajien omistusosuus ja osuus äänivallasta |  | Määräysvallattomien omistajien osuus tilikauden tuloksesta |  | Määräysvallattomien omistajien osuus omasta pääomasta |
Milj. euroa | Kotimaa | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Husum Pulp AB | Ruotsi | 30,0 % | 30,0 % | -7,9 | 14,1 | 166,3 | 164,7

150

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

7.3 Osakkuus- ja yhteisyritykset

Laatimisperiaatteet

Osakkuusyrityksiä ovat kaikki yritykset, joissa konsernilla on huomattava vaikutusvalta mutta ei määräysvaltaa. Yleensä huo-mattava vaikutusvalta perustuu osakeomistukseen, joka tuottaa 20–50 prosenttia äänivallasta. Yhteisyritys on yhteisjärjestely, jonka mukaan osapuolilla, joilla on järjestelyssä yhteinen mää-räysvalta, on oikeuksia järjestelyn nettovarallisuuteen. Osakkuus- ja yhteisyrityksiin tehdyt sijoitukset käsitellään pääomaosuusme-netelmällä, ja alun perin ne kirjataan hankintamenon määräisinä. Konsernin osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä sisältävät myös hankinta-ajankohtana määritetyn liikearvon vähennettynä mahdollisilla arvonalentumisilla.

Konsernin omistusosuuden mukainen osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tilikauden tuloksista esitetään omana eränään liiketuloksen yläpuolella osakkuusyritys Metsä Fibren osalta ja liiketuloksen alapuolella muiden osakkuusyritysten osalta. Vastaavasti konsernin osuus osakkuus- ja yhteisyrityksen muiden laajan tuloksen erien muutoksista kirjataan konsernin muihin laa-jan tuloksen eriin. Konsernin ja sen osakkuus- ja yhteisyritysten välisistä realisoitumattomista voitoista eliminoidaan konsernin omistusosuutta vastaava osuus. Realisoitumattomia tappioita ei eliminoida, jos tappio johtuu arvonalentumisesta. Osakkuus- ja yhteisyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet on tarvittaessa muutettu vastaamaan konsernin noudattamia periaatteita.

Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä

Milj. euroa | 2025 | 2024
Arvo 1.1. | 517,5 | 549,9
Osuus tilikauden tuloksesta |  |
Osuus Metsä Fibren tuloksesta | -37,4 | -8,8
Osuus muiden osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksista | 0,0 | 0,0
Saadut osingot |  | -9,8
Osuus osakkuusyritysten muista laajan tuloksen eristä |  |
Muuntoerot ja muut oman pääoman muutokset | 6,7 | -13,8
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä 31.12. | 486,8 | 517,5

Tuloslaskelmaan merkityt määrät

Milj. euroa | 2025 | 2024
Osakkuusyritykset | -37,4 | -8,8
Tuloslaskelmaan merkityt määrät yhteensä | -37,4 | -8,8

Taseeseen merkityt määrät

Milj. euroa | 2025 | 2024
Osakkuusyritykset | 486,8 | 517,5
Taseeseen merkityt määrät yhteensä | 486,8 | 517,5

Osakkuusyritysten kirjanpitoarvoon 31.12.2025 sisältyy liikearvoa 45,2 miljoonaa euroa (45,2). Mikään osakkuus- tai yhteisyritys ei ole julkisesti noteerattu. Liiketapahtumat osakkuus- ja yhteisyritysten kanssa on esitetty liitteessä 7.3.

Taloudellisen informaation yhteenveto olennaisista osakkuusyrityksistä

Johdon näkemyksen mukaan ainoa olennainen osakkuusyritys on kemiallista sellua ja sahatavaraa tuottava Metsä Fibre -konserni. Metsä Board omistaa 24,9 prosenttia Metsä Fibrestä. Metsä Boardin emoyritys Metsäliitto Osuuskunta omistaa 50,1 prosenttia ja japanilainen Itochu-kon-serni 25,0 prosenttia. Metsä Fibre toimii pääasiallisesti Suomessa, ja sen tuotantokapasiteetti on noin 4,1 miljoonaa tonnia kemiallista sellua. Lisäksi Metsä Fibrellä on neljä sahaa Suomessa.

Yhteenveto Metsä Fibren taloudellisesta informaatiosta

Metsä Fibre -konserni

Milj. euroa | 2025 | 2024
Liikevaihto | 2 578,1 | 2 328,3
Tilikauden tulos | -153,6 | -35,2
Muut laajan tuloksen erät | 27,5 | -55,5
Laaja tulos yhteensä | -126,1 | -90,7
Osakkuusyrityksestä kaudella saadut osingot |  | 9,8
Pitkäaikaiset varat | 3 101,8 | 3 270,6
Lyhytaikaiset varat | 786,7 | 982,2
Pitkäaikaset velat | 1 025,6 | 1 278,1
Lyhytaikaiset velat | 1 103,7 | 1 089,2
Nettovarallisuus | 1 759,3 | 1 885,4

Osakkuusyrityksen taloudellisen informaation täsmäytys konsernin kirjaamaan tasearvoon

Milj. euroa | 2025 | 2024
Konsernin osuus nettovaroista | 438,1 | 469,5
Liikearvo | 45,2 | 45,2
Muut hankintahetken käyvän arvon kohdistukset (PPA) | 3,8 | 3,9
Muut oikaisut | -0,3 | -1,3
Osakkuusyrityksen tasearvo konsernin taseessa | 486,8 | 517,3

Metsä Fibre on käsitelty konsernitilinpäätöksessä pääomaosuusmene-telmällä. Yhteenveto perustuu IFRS-standardien mukaisesti laadittuihin tilinpäätöksiin.

Taloudellisen informaation yhteenveto muista kuin olennaisista osakkuusyrityksistä

Milj. euroa | 2025 | 2024
Konsernin osuus tilikauden tuloksesta | 0,0 | 0,0
Kirjanpitoarvo konsernin taseessa yhteensä |  | 0,2

Konserni myi joulukuussa 2025 19 %:n omistuksensa Simpeleen Lämpö Oy:ssä tasearvolla.

151

7.4 Hankitut liiketoiminnot sekä myydyt toiminnot

Laatimisperiaatteet

Hankitut liiketoiminnot yhdistellään konsernitilinpäätökseen siitä hetkestä lähtien, kun konserni on saanut määräysvallan, ja myydyt toiminnot siihen saakka, jolloin määräysvalta lakkaa.

Luovutettu vastike, mukaanlukien ehdollinen kauppahinta sekä hankitun liiketoiminnon yksilöitävissä olevat varat ja velat on arvostettu käypään arvoon hankintahetkellä. Hankintaan liittyvät menot on kirjattu kuluksi. Määräysvallattomien omistajien osuus hankinnan kohteessa kirjataan hankintakohtaisesti joko käypään arvoon tai määrään, joka vastaa määräysvallattomien omistajien suhteellista osuutta hankinnan kohteen nettovarallisuudesta.

Määrä, jolla luovutettu vastike, määräysvallattomien omistajien osuuden käypä arvo ja hankinnan kohteesta aiemmin omistetun osuuden käypä arvo yhteenlaskettuina ylittävät yksilöitävissä olevan nettovarallisuuden käyvän arvon, kirjataan liikearvoksi.

Myydyt toiminnot

Metsä Board myi VLP -konsernille 13.5.2025 Venäjän myyntiyhtiön ja kau-pasta syntyi -0,5 miljoonan euron tappio. Metsä Board lopetti vuonna 2023 Venäjän liiketoimintonsa. Nyt toteutetun yrityskaupan jälkeen konsernilla ei enää ole omistuksia Venäjällä.

7.5 Lähipiiritapahtumat

Metsä Boardin konsernin lähipiiriin kuuluvat Metsä Board Oyj:n emoyritys Metsäliitto Osuuskunta, joka omistaa Metsä Board Oyj:n osakkeista 51,83 % ja äänistä 68,85 %, Metsäliitto Osuuskunnan muut tytäryritykset ja osakkuus- ja yhteisyritykset. Lähipiiriin luetaan myös hallituksen, Metsä Groupin ja Metsä Boardin johtoryhmän jäsenet sekä heidän läheiset perheenjäsenensä.

Johtoon kuuluville avainhenkilöille palkat, palkkiot ja eläkekulut on esitetty liitetiedossa 3.2. Lisätietoja konsernin rakenteesta on esitetty liitetiedossa 7.1.

Merkittävimmät Metsäliitto Osuuskunnan tytäryritykset, joiden kanssa Metsä Boardilla on liiketoimia, ovat seuraavat:

Metsä Tissue -konserni

Metsä Fibre -konserni

Metsä Forest Sverige Ab

Metsä Board käsittelee Metsä Fibreä pääomaosuusmenetelmällä Sijoituk-set osakkuusyrityksiin -standardin (IAS 28) mukaisesti. Lähipiiritapahtu-mat Metsä Fibren kanssa sisältyvät liiketoimiin sisaryritysten kanssa.

Konsernin rahoitustoiminnot on keskitetty Metsä Group Treasury Oy:öön, joka on Metsäliitto Osuuskunnan kokonaan omistama tytäryhtiö ja vastaa Metsä Boardin konserniyhtiöiden rahoituspositioista konsernin määrittelemän strategian ja rahoituspolitiikan mukaisesti, tuottaa tarvittavat rahoituspalvelut ja toimii rahoitusasioiden osaamiskeskuksena. Rahoitusliiketoimet Metsä Group Treasury Oy:n kanssa tapahtuvat markkinahintaan.

Metsä Board -konsernin puuraaka-aineostojen kokonaisarvo Metsäliitto Osuuskunnalta oli 187,5 miljoonaa euroa (201,2) ja Metsä Fibreltä tehtyjen selluostojen 199,7 miljoonaa euroa (276,8). Ostot toteutettiin markkinahintaan.

Metsä Board osallistuu Metsä Groupin ylimmille johtajille vakuutusyh-tiöstä otettuun lisäeläkejärjestelyyn. Maksut järjestelyyn olivat -0,5 (-0,6) miljoonaa euroa.

Liiketapahtumat ja avoimet saldot emoyrityksen ja sisaryritysten kanssa

| Liiketoimet emoyhtiön kanssa |  | Liiketoimet sisaryhtiöiden kanssa |
Milj. euroa | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Liikevaihto | 2,7 | 3,6 | 107,3 | 116,0
Liiketoiminnan muut tuotot | 4,9 | 4,9 | 4,3 | 0,9
Ostot | -259,3 | -264,8 | -431,8 | -557,9
Osuus osakkuusyritysten tuloksista |  |  | -37,4 | -8,8
Korkotuotot |  |  | 4,6 | 8,4
Korkokulut |  |  | -1,6 | -1,2
Investoinnit |  |  |  | -42,1
Saamiset |  |  |  |
Myyntisaamiset ja muut saamiset | 0,8 | 0,7 | 30,5 | 26,6
Rahavarat |  |  | 307,5 | 179,2
Velat |  |  |  |
Ostovelat ja muut velat | 63,0 | 51,8 | 85,3 | 139,6

Liiketapahtumat ja avoimet saldot osakkuus- ja yhteisyritysten kanssa

Milj. euroa | 2025 | 2024
Liikevaihto | 0,6 | 0,7
Saamiset |  |
Myyntisaamiset ja muut saamiset |  | 0,1

Metsä Board on luokitellut rahavaroihin Metsä Groupin sisäisessä pankissa Metsä Group Treasury Oy:ssä olevat korolliset, välittömästi nostettavissa olevat talletukset.

Saamisiin emoyritykseltä tai sisaryrityksiltä ei sisälly epävarmoja saamisia eikä tilikauden aikana ole kirjattu näistä eristä luottotappioita. Emoyritykselle tai sisaryrityksille olevista veloista ei ole annettu takauksia tai muita vakuuksia.

152

Konsernitilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

8. Muut liitetiedot

8.1 Ehdolliset velat ja varat sekä sitoumukset

Keskeiset arviot ja harkinta

Riidat ja oikeidenkäynnit

Metsä Board -konsernin yhtiöitä on osapuolena oikeusproses-seissa, jotka koskevat erimielisyyksiä liittyen konsernin merkit-tävimpien investointiprojektien toimitussopimusten mukaisiin velvoitteisiin ja vastuisiin. Lisäksi näihin investointiprojekteihin liit-tyy avoinna olevia erimielisyyksiä, jotka voivat johtaa myös uusien välitysmenettelyiden tai oikeudenkäyntien käynnistymiseen.

Vastuusitoumukset

Milj. euroa | 2025 | 2024
Osakkuus- ja yhteisyritysten puolesta annetut vastuut | 5,0 | 0,7
Yhteensä | 5,0 | 0,7

Vastuut sisältävät annettuja pantteja, kiinteistö- ja yrityskiinnityksiä sekä takauksia.

Käyttöomaisuushyödykkeiden hankintaa koskevat sitoumukset

Milj. euroa | 2025 | 2024
Alle 12 kuukautta | 0,9 | 1,4
Myöhemmin | 0,6 | 0,4
Investointisitoumukset yhteensä | 1,5 | 1,8

Muut tiedot

Metsä Boardilla on investment grade -tasoiset luottoluokitukset S&P Globalilta ja Moody’s:ilta. S&P Globalin luottoluokitus yhtiölle on BBB- ja näkymä negatiivinen. Moody’sin luottoluokitus on Baa3 ja näkymä negatii-vinen; näkymä päivitettiin marraskuussa vakaasta negatiiviseksi.

8.2 Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat

23.1.2026: Metsä Board sopi Konvertia Groupin omistaman, Alankomaissa sijaitsevan Winschotenin arkitus- ja jakelukeskuksen ostamisesta. Kaupan on määrä toteutua helmikuussa 2026. Osapuolet ovat sopineet, ettei kauppahintaa julkisteta.

15.1.2026: Muutoksia johtoryhmässä: Metsä Boardin tuotanto- ja toimitus-ketjujohtaja Jussi Noponen on nimitetty Metsä Woodin toimialajohtajaksi. Hänen seuraajakseen Metsä Boardin tuotanto- ja toimitusketjujohtajaksi on nimitetty Laura Remes, joka on aiemmin toiminut yhtiön muutosjoh-tajana. Talousjohtaja Anssi Tammilehto ottaa jatkossa vastuulleen myös Remekselle aiemmin kuuluneet muutosjohtajan tehtävät. Muutokset astuvat voimaan 1.3.2026, minkä jälkeen Metsä Boardin johtoryhmä koostuu seuraavista henkilöistä: Esa Kaikkonen, toimitusjohtaja; Minna Björkman, Containerboard-liiketoiminnan johtaja; Erja Hyrsky, kaupallinen johtaja; Laura Remes, tuotanto- ja toimitusketjujohtaja; Anssi Tammilehto, talousjohtaja sekä Camilla Wikström, henkilöstöjohtaja.

153

Emoyhtiön tilinpäätös

Emoyhtiön tilinpäätös

Tuloslaskelma

Euroa | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liikevaihto | 2 | 1 127 303 565,59 | 1 255 155 685,28
Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutos | 3, 4 | -39 890 523,03 | 12 115 612,05
Liiketoiminnan muut tuotot |  | 59 092 099,80 | 86 974 184,38
Materiaalit ja palvelut |  |  |
Aineet, tarvikkeet ja tavarat |  |  |
Ostot tilikauden aikana |  | -648 111 236,68 | -813 994 757,43
Varastojen muutos |  | -6 065 071,63 | 4 205 311,64
Ulkopuoliset palvelut | 5 | -211 136 858,24 | -232 173 374,01
Henkilöstökulut | 5 | -109 018 149,53 | -103 581 145,93
Poistot ja arvonalentumiset | 3, 6 | -108 155 163,77 | -61 629 733,62
Liiketoiminnan muut kulut | 3, 5 | -130 623 618,17 | -125 140 890,36
|  | -1 213 110 098,02 | -1 332 314 589,71
Liikevoitto/-tappio |  | -66 604 955,66 | 21 930 892,00
Rahoitustuotot ja -kulut | 7 |  |
Tuotot osuuksista saman konsernin yrityksissä |  | 7 707 326,35 | 73 509 700,49
Tuotot muista pysyvien vastaavien sijoituksista |  | 195,00 | 94 652,26
Muut korko- ja rahoitustuotot |  | 96 019,64 | 281 843,31
Kurssierot |  | 1 426 263,53 | -4 914 376,10
Korkokulut ja muut rahoituskulut |  | -18 496 292,27 | -15 882 154,35
|  | -9 266 487,75 | 53 089 665,61
Voitto/tappio ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja |  | -75 871 443,41 | 75 020 557,61
Tilinpäätössiirrot |  |  |
Poistoeron muutos | 6 | -2 192 601,34 | -29 006 231,44
Konserniavustus |  | 1 911 000,00 | 1 000 000,00
Tuloverot | 8 | 15 450 321,01 | 2 664 482,24
Tilikauden voitto/-tappio |  | -60 702 723,74 | 49 678 808,41

154

Emoyhtiön tilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Emoyhtiön tilinpäätös

Emoyhtiön tilinpäätös

Tase

Euroa | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
VASTAAVAA |  |  |
Pysyvät vastaavat |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 9 |  |
Aineettomat oikeudet | 4 854 423,37 |  | 7 678 883,67
Muut aineettomat hyödykkeet |  | 342 771,76 | 403 255,41
Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | 26 833 612,07 | 28 277 699,91 |
| 32 030 807,20 | 36 359 838,99 |
Aineelliset hyödykkeet | 9 |  |
Maa- ja vesialueet | 29 496 021,32 | 29 920 088,35 |
Rakennukset ja rakennelmat | 150 384 949,39 | 146 237 007,92 |
Koneet ja kalusto | 318 493 279,03 | 307 029 230,84 |
Muut aineelliset hyödykkeet | 7 686 126,90 | 6 446 100,52 |
Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | 17 385 406,45 | 26 669 977,81 |
| 523 445 783,09 | 516 302 405,44 |
Sijoitukset | 10 |  |
Osuudet saman konsernin yrityksiltä | 786 954 892,95 | 786 632 313,27 |
Saamiset omistusyhteysyrityksissä | 124 260 509,43 | 128 466 313,09 |
Osuudet omistusyhteysyrityksiltä | 86 429 409,33 | 86 429 409,33 |
Muut osakkeet ja osuudet | 185 470 986,44 | 218 984 414,93 |
| 1 183 115 798,15 | 1 220 512 450,62 |
Pysyvät vastaavat yhteensä | 1 738 592 388,44 | 1 773 174 695,05 |
Vaihtuvat vastaavat |  |  |
Vaihto-omaisuus |  |  |
Aineet ja tarvikkeet | 65 617 772,74 | 71 682 844,37 |
Valmiit tuotteet | 110 311 652,04 | 150 202 175,07 |
| 175 929 424,78 | 221 885 019,44 |
Pitkäaikaiset saamiset |  |  |
Saamiset saman konsernin yrityksiltä |  |  | 34 907 059,95
Muut saamiset |  | 346 433,52 |
| 346 433,52 | 34 907 059,95 |
Lyhytaikaiset saamiset 11 |  |  |
Myyntisaamiset | 91 617 200,45 | 105 360 385,66 |
Saamiset saman konsernin yrityksiltä | 154 673 489,01 | 74 887 353,03 |
Saamiset omistusyhteysyrityksiltä |  |  | 109 751,16
Muut saamiset | 26 370 068,91 |  | 27 109 557,13
Siirtosaamiset |  | 2 712 136,66 | 8 933 098,61
| 275 372 895,03 | 216 400 145,59 |
Saamiset yhteensä | 275 719 328,55 | 251 307 205,54 |
Rahat ja pankkisaamiset |  | 27 415,07 | 27 296,58
Vaihtuvat vastaavat yhteensä | 451 676 168,40 | 473 219 521,56 |
Vastaavaa yhteensä | 2 190 268 556,84 | 2 246 394 216,61 |

Euroa | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
VASTATTAVAA |  |  |
Oma pääoma | 12 |  |
Osakepääoma | 12 | 557 881 540,40 | 557 881 540,40
Muut rahastot |  |  |
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto |  | 210 639 481,81 | 210 639 481,81
Käyvän arvon rahasto |  | 127 845 216,88 | 137 422 660,27
Edellisten tilikausien voitto/tappio |  | 243 531 362,32 | 218 714 526,78
Tilikauden voitto/tappio |  | -60 702 723,74 | 49 678 808,41
|  | 1 079 194 877,67 | 1 174 337 017,67
Tilinpäätössiirtojen kertymä | 6 |  |
Poistoero |  | 231 555 425,88 | 229 362 824,54
Pakolliset varaukset | 13 | 2 852 860,13 | 2 438 948,00
Vieras pääoma |  |  |
Pitkäaikainen vieras pääoma | 15 |  |
Joukkovelkakirjalainat |  | 447 090 112,86 | 249 769 529,03
Lainat rahoituslaitoksilta |  | 41 176 470,60 | 152 941 176,48
Saadut ennakot |  | 2 886 629,14 | 4 904 056,51
Laskennallinen verovelka | 8, 14 | 13 520 460,72 | 31 378 380,05
Velat saman konsernin yrityksille | 1 346 224,73 |  |
Muut velat |  |  | 649 459,11
|  | 506 019 898,05 | 439 642 601,18
Lyhytaikainen vieras pääoma | 16 |  |
Yritystodistuslainat |  |  | 29 736 827,38
Lainat rahoituslaitoksilta |  | 11 764 709,43 | 11 764 706,19
Saadut ennakot |  | 1 989 802,88 | 4 242 438,42
Ostovelat |  | 152 891 878,00 | 115 303 163,36
Velat saman konsernin yrityksille |  | 136 278 324,56 | 184 565 946,37
Muut velat |  | 5 221 701,40 | 5 604 941,60
Siirtovelat |  | 62 499 078,84 | 49 394 801,90
|  | 370 645 495,11 | 400 612 825,22
Vieras pääoma yhteensä |  | 876 665 393,16 | 840 255 426,40
Vastattavaa yhteensä | 2 190 268 556,84 |  | 2 246 394 216,61

155

Emoyhtiön tilinpäätös

Rahoituslaskelma

Euroa | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liiketoiminnan rahavirrat |  |
Voitto/tappio ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja | -75 871 443,41 | 75 020 557,61
Oikaisut voittoon / tappioon a) | 110 683 469,59 | -21 890 370,91
Saadut korot | 7 765 172,98 | 19 503 503,73
Maksetut korot | -13 712 175,47 | -15 183 878,02
Saadut osingot | 195,00 | 54 260 864,27
Muut rahoituserät, netto | -1 653 782,94 | -774 591,35
Maksetut tuloverot | 6 669 883,37 | -10 362 226,38
Käyttöpääoman muutos b) | 121 128 192,61 | -20 951 128,11
Liiketoiminnan nettorahavirta | 155 009 511,73 | 79 622 730,84
Investointien rahavirrat |  |
Tytäryhtiöosakkeiden hankinnat | -284 503,75 | -256 637 168,14
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin | -115 431 322,41 | -116 869 227,18
Luovutustulot muista sijoituksista | 157 000,00 | 457 944,70
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myynnit | 11 474 299,61 | 35 040 990,80
Pitkäaikaisten saamisten lisäykset ja vähennykset, netto | 38 673 411,27 | 159 491 937,36
Investointien nettorahavirta | -65 411 115,28 | -178 515 522,46
Kassavirta ennen rahoitusta | 89 598 396,45 | -98 892 791,62
Rahoituksen rahavirrat |  |
Omien osakkeiden hankinta | -0,07 |
Maksetut osingot ja muu voitonjako | -24 861 972,80 | -88 758 714,00
Pitkäaikaisten velkojen nostot | 198 434 808,88 |
Pitkäaikaisten velkojen takaisinmaksut | -113 068 173,11 | -11 764 705,88
Muiden pitkäaikaisten velkojen muutos | -2 666 886,42 | -2 666 886,49
Lyhytaikaisten korollisten velkojen lisäykset ja vähennykset, netto | -57 991 569,69 | 67 991 573,24
Lyhytaikaisten korollisten saamisten lisäykset ja vähennykset, netto | -91 355 484,77 | 123 791 628,35
Konserniavustus | 1 911 000,00 | 1 000 000,00
Rahoituksen nettorahavirrat | -89 598 277,98 | 89 592 895,22
Rahavarojen muutos | 118,47 | -10 299 896,40
Rahavarat tilikauden alussa | 27 296,58 | 10 327 192,96
Rahavarojen muutos | 118,47 | -10 299 896,40
Rahavarat tilikauden lopussa | 27 415,05 | 27 296,56
a) Oikaisut voittoon / tappioon |  |
Poistot ja arvonalentumiset | 108 155 163,77 | 61 629 733,62
Rahoitustuotot ja -kulut | 9 266 487,75 | -53 089 665,61
Pitkäaikaisten varojen myyntivoitot ja -tappiot | -7 152 094,06 | -30 110 438,92
Pakollisten varausten muutos | 413 912,13 | -320 000,00
Yhteensä | 110 683 469,59 | -21 890 370,91
b) Käyttöpääoman muutos |  |
Vaihto-omaisuus | 45 955 594,66 | -18 894 701,63
Lyhytaikaiset korottomat saamiset | 23 034 275,97 | -22 268 701,95
Lyhytaikaiset korottomat velat | 52 138 321,98 | 19 212 275,47
Yhteensä | 121 128 192,61 | -21 951 128,11

156

Emoyhtiön tilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot

1. Laadintaperiaatteet

Konsernin perustiedot

Metsä Board Oyj kuuluu Metsä Group -konserniin, jonka emoyhtiö on Metsäliitto Osuuskunta. Metsäliitto Osuuskunnan kotipaikka on Helsinki. Metsäliitto Osuuskunta laatii konsernitilinpäätöksen, joka on saatavissa konsernin pääkonttorista Revontulenpuisto 2 A, 02100 Espoo Suomi.

Metsä Board Oyj:n tilinpäätös on laadittu suomalaista tilinpäätöskäytän- töä noudattaen.

Metsä Board Oyj:llä on liiketoimia muiden konserniin kuuluvien yhtiöiden kanssa. Näistä on kerrottu tarkemmin konsernin liitetiedoissa kohdassa 7.3. Liiketapahtumat lähipiirin kanssa perustuvat markkinahintoihin.

Ulkomaanvaluutan määräiset tapahtumat

Ulkomaanvaluutan määräiset liiketapahtumat on kirjattu tapahtumapäivän kurssiin. Tilinpäätöshetkellä taseessa olevat ulkomaanvaluutan määräiset saamiset ja velat on arvostettu tilinpäätöspäivän kurssiin. Kurssierot on kirjattu tilinpäätökseen tulosvaikutteisesti.

Johdannaissopimukset

Yhtiö käyttää johdannaisia ainoastaan valuutta-, korko- ja hyödykeriskien suojaamiseen. Johdannaiset on arvostettu kirjanpitolain 5 luvun 2a §:n sallimaa vaihtoehtoista menettelyä noudattaen käypään arvoon. Rahoitus- riskien hallinnasta ja johdannaisiin sovelletuista periaatteista on kerrottu konsernin liitetiedoissa 5.6 ja 5.7.

Suojauslaskennassa olevien rahavirtaa suojaavien johdannaisten realisoitumaton käypä arvo kirjataan taseen käyvän arvon rahastoon siltä osin kuin ne ovat tehokkaita. Suojauslaskennan ulkopuolella olevien johdannaisten realisoitumaton käypä arvo kirjataan tuloslaskelmaan. Lisäksi yhtiö on tilikauden aikana kirjannut laskennalliset verosaamiset ja -velat omana eränään tuloslaskelmaan ja taseeseen.

Metsä Board Oyj soveltaa kirjanpitolain 5 luvun 2a §:n mukaista käyvän arvon optiota myös omistamiinsa muihin osakkeisiin ja osuuksiin. Tämän mukaisesti yhtiö on luokitellut omistamansa Pohjolan Voima Oyj:n osakkeet IFRS 9:n mukaan käypään arvoon oman pääoman käyvän arvon rahastoon kirjattaviksi rahoitusvaroiksi ja muut oman pääoman ehtoiset rahoitusvaransa käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi. Osakkeiden ja osuuksien käyvän arvon määrittämiseen sovellettavat periaatteet ja käyvän arvon herkkyydet eri arvostustekijöille on kuvattu konsernin tilinpäätöksen liitetiedossa 4.3.

Liikevaihto

Liikevaihtoa laskettaessa myyntituotoista on vähennetty myynnin välilliset verot, annetut alennukset ja muut myynnin oikaisuerät.

Osakeperusteiset maksut

Osakeperusteiset maksut on kirjattu tilikaudelle, jolla työntekijälle on syntynyt peruuttamaton oikeus myönnettyihin osakkeisiin.

Eläkkeet ja eläkevastuiden kattaminen

Lakisääteinen eläketurva on hoidettu konsernin ulkopuolisissa eläkevakuu- tusyhtiöissä. Osalla toimihenkilöistä on lakisääteisen eläketurvan lisäksi lisäeläketurva, joka on vakuutettu. Eläkevakuutusmaksut on jaksotettu vastaamaan tilinpäätöksen suoriteperusteisia palkkoja.

Leasing

Leasingmaksut on käsitelty vuokrakuluina.

Tuloverot

Tuloslaskelman tuloverot sisältävät tilikauden verotettavaan tulokseen perustuvat tuloverot ja edellisten tilikausien verojen oikaisut sekä lasken- nalliset verot. Laskennalliset verot on kirjattu väliaikaisista eroista, jotka johtuvat varojen ja velkojen kirjanpitoarvon ja verotuksellisen arvon eroista. Laskennallinen vero on laskettu vahvistettua verokantaa käyttäen.

Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet ja poistot

Aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden tasearvot perustuvat alkuperäi- siin hankintamenoihin vähennettynä suunnitelman mukaisilla poistoilla ja arvonalennuksilla.

Suunnitelman mukaiset poistot perustuvat arvioituun taloudelliseen pitoaikaan seuraavasti:

Rakennukset ja rakennelmat 20–40 vuotta

Voimalaitosten raskaat koneet 20–40 vuotta

Muut raskaat koneet 15–20 vuotta

Kevyet koneet ja kalusto 5–15 vuotta

Muut erät 5–10 vuotta

Maa- ja vesialueiden hankintamenosta ei tehdä poistoja.

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus on arvostettu hankintamenoon tai sitä alempaan nettorealisointiarvoon. Vaihto-omaisuuden arvostuksessa noudatetaan FIFO-periaatetta tai vaihtoehtoisesti painotetun keskihinnan menetelmää. Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden hankintameno käsittää raaka-ai- neet, välittömät palkat, poistot ja muut välittömät menot sekä tuotteisiin kohdistuvan kohtuullisen osuuden valmistuksen muuttuvista ja kiinteistä yleismenoista normaalilla toiminta-asteella. Nettorealisointiarvo on arvioitu myyntihinta vähennettynä tuotteiden valmiiksi saattamisesta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla.

Pakolliset varaukset

Vastaiset menot ja menetykset, jotka eivät enää kerrytä vastaavaa tuloa ja joiden suorittamiseen emoyhtiö on velvoitettu tai sitoutunut ja joiden rahallinen arvo voidaan kohtuullisesti arvioida, on kirjattu tuloslaskelmaan luonteensa mukaiseen kuluerään ja taseen pakollisiin varauksiin.

157

Euroa | 2025 | 2024
2. | Liikevaihto markkina-alueittain |
Suomi | 111 400 187,04 | 78 050 794,23
Muut EU-maat | 577 023 741,74 | 604 103 539,89
Muu Eurooppa | 132 025 035,90 | 152 903 752,20
Muut maat | 306 854 600,91 | 420 097 598,96
Yhteensä | 1 127 303 565,59 | 1 255 155 685,28
3. | Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |
Liiketoiminnan muut tuotot |  |
Materiaalit ja palvelut |  |
Takon tehtaan arvonalennukseen liittyvät erät | -5 828 874,36 |
Henkilöstökulut |  |
Kustannussäästö- ja tulosparannusohjelma | -6 952 600,69 |
Takon tehtaan arvonalennukseen liittyvät erät | -619 478,00 |
Poistot ja arvonalennukset |  |
Toiminnanohjausjärjestelmän (ERP) uudistushankkeen arvonalentuminen | -35 042 698,00 |
Takon tehtaan arvonalennukseen liittyvät erät | -18 286 035,00 |
Liiketoiminnan muut kulut |  |
Kaskisen esiselvityksen alaskirjaus |  | -7 624 259,37
Kustannussäästö- ja tulosparannusohjelma | -6 378 012,87 |
Takon tehtaan arvonalennukseen liittyvät erät | -2 351 600,00 |
Muut erät | 693 675,05 |
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liiketuloksessa | -74 765 623,87 | -7 624 259,37
Tuloverot | 14 953 124,77 | 1 524 851,87
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät tilikauden tuloksessa | -59 812 499,10 | -6 099 407,50
Vertailukelpoinen tilikauden tulos | -890 224,64 | 55 778 215,91
4. | Liiketoiminnan muut tuotot |
Vuokratuotot | 1 256 396,52 | 1 252 022,58
Palvelujen tuotot | 23 937 420,67 | 19 725 302,03
Aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden myyntivoitot | 7 858 426,98 | 30 186 253,48
Julkiset avustukset ja korvaukset | 21 670 582,02 | 30 193 902,72
Romun ja jätteen myynti | 1 134 691,78 | 276 770,26
Muut | 3 234 581,83 | 5 339 933,31
Yhteensä | 59 092 099,80 | 86 974 184,38
5. | Liiketoiminnan kulut |
Ulkopuoliset palvelut |  |
Jakelukustannukset | -130 769 805,11 | -150 428 960,54
Muut ulkopuoliset palvelut | -80 367 053,13 | -81 744 413,47
Yhteensä | -211 136 858,24 | -232 173 374,01
Henkilöstökulut |  |
Palkat ja palkkiot | -63 673 663,77 | -59 311 632,92
Osakeperusteiset maksut | -1 035 581,00 | -1 481 114,80
Henkilösivukulut |  |
Eläkekulut | -15 839 097,90 | -16 211 813,83
Muut henkilösivukulut | -28 469 806,86 | -26 576 584,38
Yhteensä | -109 018 149,53 | -103 581 145,93
Osakepalkkiojärjestelmän piiriin kuuluu 31.12.2025 31 emoyhtiö Metsä Board Oyj:n henkilöä. Järjestelmän ansaintajaksolta 2021-2023 on mahdollista ansaita yhteensä 378 813 (brutto), ansaintajaksolta 2022-2024 yhteensä 415 508 (brutto), ansaintajaksolta 2023-2025 yhteensä 426 377 (brutto) ja ansaintajaksolla 2024-2026 yhteensä 564 891 Metsä Boardin B-sarjan osaketta. Johdon palkoista ja palkkioista sekä eläkesitoumuksista on kerrottu konsernin liitetietojen kohdassa 3.2. Johdon osakeperusteisista maksuista on kerrottu konsernin liitetietojen kohdassa 3.3. |  |
Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä | 1 144 | 1 237

158

Emoyhtiön tilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Euroa

2025

2024

Liiketoiminnan muut kulut

Vuokra- ja muut kiinteistökulut

-16 951 438,63

-15 576 906,67

Palvelujen ostot

-90 856 357,34

-87 194 347,91

Pitkäaikaisten varojen luovutustappiot

-706 332,92

-75 814,56

Muut kulut

Vapaaehtoiset sosiaalikulut

-2 809 675,76

-3 117 173,59

Kiinteät energia kustannukset

-6 202 056,56

-6 408 140,48

Matkakulut

-1 358 471,78

-1 626 053,86

Vakuutukset

-4 729 848,97

-3 637 836,25

Mainos- ja markkinointikulut

-2 058 199,17

-1 808 716,49

Muut

-4 951 237,04

-5 695 900,55

Yhteensä

-130 623 618,17

-125 140 890,36

Tilintarkastajan palkkiot

Tilintarkastus

-235 400,00

-231 000,00

Tilintarkastajien lausunnot

-10 000,00

-11 385,00

Kestävyysraportin varmentamisesta

-99 360,00

-137 655,00

Muut palvelut

-36 157,91

Yhteensä

-344 760,00

-416 197,91

Tilintarkastajana toimii KPMG Oy Ab.

6.

Poistot ja arvonalentumiset

Suunnitelman mukaiset poistot

Aineettomat oikeudet

-1 122 489,55

-1 135 921,50

Muut aineettomat hyödykkeet

-60 483,65

-111 612,13

Rakennukset ja rakennelmat

-10 508 825,22

-9 864 043,20

Koneet ja kalusto

-42 524 575,24

-42 107 917,40

Muut aineelliset hyödykkeet

-785 155,69

-785 980,02

Yhteensä

-55 001 529,35

-54 005 474,25

Arvonalentumiset pysyvien vastaavien hyödykkeistä

Aineettomat oikeudet

-48 025,59

Muut aineettomat hyödykkeet

-7 624 259,37

Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat

-35 042 698,00

Rakennukset ja rakennelmat

-20 015,23

Koneet ja kalusto

-18 042 895,60

Yhteensä

-53 153 634,42

-7 624 259,37

Poistot ja arvonalentumiset yhteensä

-108 155 163,77

-61 629 733,62

Poistoeron muutos

-2 192 601,34

-29 006 231,44

Kokonaispoistot

-110 347 765,11

-90 635 965,06

Poistoero tilikauden alussa

229 362 824,54

200 356 593,10

Poistoeron muutos

2 192 601,34

29 006 231,44

Poistoero tilikauden lopussa

231 555 425,88

229 362 824,54

159

7. | Rahoitustuotot ja -kulut |
Tuotot pysyvien vastaavien sijoituksista |  |
Osinkotuotot |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 38 075,93 | 54 207 361,04
Muilta | 195,00 | 94 652,26
Yhteensä | 38 270,93 | 54 302 013,30
Korkotuotot pysyvien vastaavien sijoituksista |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 7 193 802,91 | 11 805 313,90
Yhteensä | 7 193 802,91 | 11 805 313,90
Tuotot pysyvien vastaavien sijoituksista yhteensä | 7 232 073,84 | 66 107 327,20
Muut korko- ja rahoitustuotot |  |
Korkotuotot saman konsernin yrityksiltä | 475 447,51 | 7 497 025,55
Muut korkotuotot | 95 922,56 | 201 164,28
Muut rahoitustuotot | 97,08 | 80 679,03
Yhteensä | 571 467,15 | 7 778 868,86
Rahoitustuottoihin ja -kuluihin kirjatut kurssierot |  |
Myynnin kurssierot | -6 571 995,87 | 4 077 363,90
Ostojen kurssierot | 828 671,99 | -296 159,97
Rahoituksen kurssierot | -2 178 008,58 | -8 695 580,03
Johdannaisten kurssierot | 9 347 595,99 |
Yhteensä | 1 426 263,53 | -4 914 376,10
Korko- ja muut rahoituskulut |  |
Korkokulut saman konsernin yrityksille | -1 097 684,79 | 181 144,75
Muut korkokulut | -15 998 796,72 | -15 446 365,76
Muut rahoituskulut saman konsernin yrityksille | -20 090,73 |
Muut rahoituskulut | -1 379 720,03 | -616 933,34
Korkokulut ja muut rahoituskulut yhteensä | -18 496 292,27 | -15 882 154,35
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | -9 266 487,75 | 53 089 665,61
8. | Tuloverot |
Edellisten tilikausien verot | -13 227,42 | 520 766,17
Laskennalliset verot | 15 463 548,42 | 2 143 716,07
Yhteensä | 15 450 321,01 | 2 664 482,24
9. | Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet |
Aineettomat oikeudet |  |
Hankintameno 1.1. | 48 531 830,01 | 50 806 946,50
Lisäykset | 792 314,60 | 2 446 259,76
Vähennykset | -3 140 245,63 | -4 804 718,25
Siirrot erien välillä |  | 83 342,00
Hankintameno 31.12. | 46 183 898,98 | 48 531 830,01
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -40 852 946,34 | -39 717 024,84
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 693 985,87 |
Tilikauden poistot | -1 122 489,55 | -1 135 921,50
Arvonalentumiset | -48 025,59 |
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -41 329 475,61 | -40 852 946,34
Kirjanpitoarvo 31.12. | 4 854 423,37 | 7 678 883,67
Muut aineettomat hyödykkeet |  |
Hankintameno 1.1. | 16 464 072,04 | 8 836 983,38
Lisäykset |  | 668 656,75
Vähennykset | -16 695,85 |
Siirrot erien välillä |  | 6 958 431,91
Hankintameno 31.12. | 16 447 376,19 | 16 464 072,04

Euroa

2025

2024

160

Emoyhtiön tilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.

-16 060 816,63

-8 324 945,13

Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot

16 695,85

Tilikauden poistot

-60 483,65

-111 612,13

Arvonalentumiset

-7 624 259,37

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.

-16 104 604,43

-16 060 816,63

Kirjanpitoarvo 31.12.

342 771,76

403 255,41

Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat

Hankintameno 1.1.

28 277 699,91

8 256 659,20

Lisäykset

33 598 610,16

27 062 814,62

Siirrot erien välillä

-7 041 773,91

Arvonalennukset

-35 042 698,00

Hankintameno 31.12.

26 833 612,07

28 277 699,91

Aineettomat hyödykkeet yhteensä

Hankintameno 1.1.

93 273 601,96

67 900 589,08

Lisäykset

34 390 924,76

30 177 731,13

Vähennykset

-38 199 639,48

-4 804 718,25

Hankintameno 31.12.

89 464 887,24

93 273 601,96

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.

-56 913 762,97

-48 041 969,97

Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot

35 753 379,72

Tilikauden poistot

-1 182 973,20

-1 247 533,63

Arvonalentumiset

-35 090 723,59

-7 624 259,37

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.

-57 434 080,04

-56 913 762,97

Kirjanpitoarvo 31.12.

32 030 807,20

36 359 838,99

Maa- ja vesialueet

Hankintameno 1.1.

29 920 108,55

30 046 800,51

Lisäykset

16 603,60

Vähennykset

-454 701,50

-125 833,63

Siirrot erien välillä

14 025,00

-858,33

Hankintameno 31.12.

29 496 035,65

29 920 108,55

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.

-20,20

-20,20

Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot

5,87

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.

-14,33

-20,20

Kirjanpitoarvo 31.12.

29 496 021,32

29 920 088,35

Rakennukset ja rakennelmat

Hankintameno 1.1.

362 926 942,20

349 321 797,65

Lisäykset

10 709 323,32

11 275 661,01

Vähennykset

-4 010 116,82

-186 016,75

Siirrot erien välillä

4 475 574,26

2 515 500,29

Hankintameno 31.12.

374 101 722,96

362 926 942,20

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.

-216 689 934,28

-207 011 907,83

Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot

3 502 001,16

186 016,75

Tilikauden poistot

-10 508 825,22

-9 864 043,20

Arvonalentumiset

-20 015,23

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.

-223 716 773,57

-216 689 934,28

Kirjanpitoarvo 31.12.

150 384 949,39

146 237 007,92

Koneet ja kalusto

Hankintameno 1.1.

1 442 052 518,24

1 357 541 964,65

Lisäykset

55 778 347,01

52 538 316,44

Vähennykset

-56 420 895,55

-4 684 968,66

Siirrot erien välillä

17 023 671,63

36 657 205,81

Hankintameno 31.12.

1 458 433 641,33

1 442 052 518,24

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.

-1 135 023 287,40

-1 097 600 338,66

Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot

55 650 395,94

4 684 968,66

Tilikauden poistot

-42 524 575,24

-42 107 917,40

Euroa

2025

2024

161

Arvonalentumiset

-18 042 895,60

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.

-1 139 940 362,30

-1 135 023 287,40

Kirjanpitoarvo 31.12.

318 493 279,03

307 029 230,84

Muut aineelliset hyödykkeet

Hankintameno 1.1.

15 079 359,33

14 682 292,06

Lisäykset

1 810 333,65

236 903,55

Siirrot erien välillä

214 848,42

160 163,72

Hankintameno 31.12.

17 104 541,40

15 079 359,33

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.

-8 633 258,81

-7 847 278,79

Tilikauden poistot

-785 155,69

-785 980,02

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.

-9 418 414,50

-8 633 258,81

Kirjanpitoarvo 31.12.

7 686 126,90

6 446 100,52

Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat

Hankintameno 1.1.

26 669 977,81

43 361 374,25

Lisäykset

12 725 790,07

22 640 615,05

Siirrot erien välillä

-22 010 361,43

-39 332 011,49

Hankintameno 31.12.

17 385 406,45

26 669 977,81

Aineelliset hyödykkeet yhteensä

Hankintameno 1.1.

1 876 648 906,13

1 794 954 229,12

Lisäykset

81 040 397,65

86 691 496,05

Vähennykset

-60 885 713,87

-4 996 819,04

Siirrot erien välillä

-282 242,12

Hankintameno 31.12.

1 896 521 347,79

1 876 648 906,13

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1.

-1 360 346 500,69

-1 312 459 545,48

Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot

59 152 402,97

4 870 985,41

Tilikauden poistot

-53 818 556,15

-52 757 940,62

Arvonalentumiset

-18 062 910,83

Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12.

-1 373 075 564,70

-1 360 346 500,69

Kirjanpitoarvo 31.12.

523 445 783,09

516 302 405,44

10.

Sijoitukset

Osuudet saman konsernin yrityksissä

Hankintameno 1.1.

786 632 313,27

529 953 996,10

Lisäys

322 579,68

256 678 317,17

Hankintameno 31.12.

786 954 892,95

786 632 313,27

Osuudet omistusyhteysyrityksissä

Hankintameno 1.1.

86 429 409,33

86 429 409,33

Hankintameno 31.12.

86 429 409,33

86 429 409,33

Muut osakkeet ja osuudet

Hankintameno 1.1.

218 984 414,93

253 698 707,84

Vähennykset

-33 513 428,49

-34 620 000,00

Siirrot erien välillä

-94 292,91

Hankintameno 31.12.

185 470 986,44

218 984 414,93

Sijoitukset, osakkeet yhteensä

Hankintameno 1.1.

1 092 046 137,53

870 082 113,27

Lisäykset

322 579,68

256 678 317,17

Vähennykset

-33 513 428,49

-34 620 000,00

Siirrot erien välillä

-94 292,91

Hankintameno 31.12.

1 058 855 288,72

1 092 046 137,53

Saamiset saman konsernin yrityksiltä

Hankintameno 1.1.

128 466 313,09

288 654 833,04

Lisäys

1 758 026,47

Vähennykset

-4 205 803,66

-161 946 546,42

Hankintameno 31.12.

124 260 509,43

128 466 313,09

Euroa

2025

2024

162

Emoyhtiön tilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Euroa

2025

2024

Muut saamiset

Hankintameno 31.12.

Saamiset yhteensä

Hankintameno 1.1.

128 466 313,09

288 654 833,04

Lisäykset

1 758 026,47

Vähennykset

-4 205 803,66

-161 946 546,42

Hankintameno 31.12.

124 260 509,43

128 466 313,09

Sijoitukset ja saamiset yhteensä

Hankintameno 1.1.

1 220 512 450,62

1 158 736 946,31

Lisäykset

322 579,68

258 436 343,64

Vähennykset

-37 719 232,15

-196 566 546,42

Siirrot erien välillä

-94 292,91

Hankintameno 31.12.

1 183 115 798,15

1 220 512 450,62

11.

Saamiset

Pitkäaikaiset saamiset

Saamiset saman konsernin yrityksiltä

Lainasaamiset

34 907 059,95

Muut saamiset

346 433,52

Yhteensä

346 433,52

34 907 059,95

Pitkäaikaiset saamiset yhteensä

346 433,52

34 907 059,95

Lyhytaikaiset saamiset

Saamiset saman konsernin yrityksiltä

Myyntisaamiset

45 628 138,88

63 202 824,37

Lainasaamiset

91 355 484,77

Muut saamiset

266 549,37

-81 766,32

Siirtosaamiset

17 423 315,99

11 766 294,98

Yhteensä

154 673 489,01

74 887 353,03

Saamiset omistusyhteysyrityksiltä

Myyntisaamiset

109 751,16

Yhteensä

109 751,16

Saamiset muilta

Myyntisaamiset

91 537 624,86

105 302 686,62

Muut saamiset

26 449 644,50

27 167 256,17

Siirtosaamiset

2 712 136,66

8 933 098,61

Yhteensä

120 699 406,02

141 403 041,40

Lyhytaikaiset saamiset yhteensä

275 372 895,03

216 400 145,59

Siirtosaamiset saman konsernin yrityksiltä, lyhytaikaiset, erittely

Johdannaissaamiset

8 315 225,00

9 220 024,44

Korkojaksotukset

9 108 090,99

2 546 270,54

Yhteensä

17 423 315,99

11 766 294,98

Siirtosaamiset muilta, lyhytaikaiset, erittely

Jaksotetut verosaamiset

6 532 659,92

Jaksotetut henkilöstökulut

84 951,81

28 798,15

Energiavero ja muut verot

1 717 401,56

1 010 269,05

Muut

909 783,29

1 361 371,49

Yhteensä

2 712 136,66

8 933 098,61

Saamiset yhteensä

275 719 328,55

251 307 205,54

163

Euroa | 2025 | 2024
12. | Oma pääoma |
Sidottu oma pääoma |  |
Osakepääoma 1.1. |  |
A-osakkeet | 51 788 806,85 | 51 788 806,85
B-osakkeet | 506 092 733,55 | 506 092 733,55
Yhteensä | 557 881 540,40 | 557 881 540,40
Osakepääoma 31.12. |  |
A-osakkeet | 51 788 806,85 | 51 788 806,85
B-osakkeet | 506 092 733,55 | 506 092 733,55
Yhteensä | 557 881 540,40 | 557 881 540,40
Käyvän arvon rahasto 1.1. | 137 422 660,27 | 195 273 187,14
Muutos | -9 577 443,39 | -57 850 526,87
Käyvän arvon rahasto 31.12. | 127 845 216,88 | 137 422 660,27
Sidottu oma pääoma yhteensä | 685 726 757,28 | 695 304 200,67
Vapaa oma pääoma |  |
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 1.1. | 210 639 481,81 | 210 639 481,81
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 31.12 | 210 639 481,81 | 210 639 481,81
Kertyneet voittovarat 1.1. | 268 393 335,19 | 308 243 195,50
Pohjolan Voima Oyj osakesarjojen lunastus |  | -769 954,72
Osingonjako | -24 861 972,80 | -88 758 714,00
Tilikauden tulos | -60 702 723,74 | 49 678 808,41
Kertyneet voittovarat 31.12. | 182 828 638,58 | 268 393 335,19
Vapaa oma pääoma yhteensä | 393 468 120,39 | 479 032 817,00
Oma pääoma yhteensä | 1 079 194 877,67 | 1 174 337 017,67
Laskelma jakokelpoisista varoista |  |
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 210 639 481,81 | 210 639 481,81
Voitto edellisiltä tilikausilta | 243 531 362,32 | 218 714 526,78
Tilikauden voitto | -60 702 723,74 | 49 678 808,41
Jakokelpoiset varat | 393 468 120,39 | 479 032 817,00

164

Emoyhtiön tilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Euroa | 2025 | 2024
13. | Pakolliset varaukset |
Eläkevastuuvaraus |  |
1.1. | 738 948,00 | 738 948,00
31.12. | 738 948,00 | 738 948,00
Työttömyyseläkekuluvaraus |  |
Varausten lisäykset | 748 296,87 |
31.12. | 748 296,87 |
Liiketoiminnan lopettamiskuluvaraus |  |
Varausten lisäykset | 665 615,26 |
31.12. | 665 615,26 |
Ympäristövaraukset |  |
1.1. | 1 700 000,00 | 2 020 000,00
Käytetyt varaukset |  | -320 000,00
Käyttämättömien varausten peruutukset | -1 000 000,00 |
31.12. | 700 000,00 | 1 700 000,00
Varaukset yhteensä |  |
1.1. | 2 438 948,00 | 2 758 948,00
Varausten lisäykset | 1 413 912,13 |
Käytetyt varaukset |  | -320 000,00
Käyttämättömien varausten peruutukset | -1 000 000,00 |
31.12. | 2 852 860,13 | 2 438 948,00
14. | Laskennalliset verosaamiset ja -velat |
Laskennalliset verosaamiset |  |
Pakolliset varaukset | 570 572,03 | 487 789,60
Käyttämättömät verotukselliset tappiot | 17 588 482,00 | 2 207 716,07
Rahoitusinstrumentit |  | 3 724 087,33
Yhteensä | 18 159 054,03 | 6 419 593,00
Laskennalliset verovelat |  |
Pohjolan Voima Oyj:n osakkeiden arvostus käypään arvoon | 31 098 773,05 | 37 797 973,05
Rahoitusinstrumentit | 580 741,69 |
Yhteensä | 31 679 514,74 | 37 797 973,05
Laskennalliset verosaamiset (+) / -velat (-), netto | -13 520 460,72 | -31 378 380,05
Taseeseen kirjaamaton kertyneiden poistoerojen laskennallinen verovelka oli 46,3 miljoonaa euroa (45,9). |  |
15. | Pitkäaikainen vieras pääoma |
Velat saman konsernin yrityksille |  |
Siirtovelat |  |
Johdannaiset | 1 346 224,73 |
Yhteensä | 1 346 224,73 |
Velat muille |  |
Joukkovelkakirjalainat | 447 090 112,86 | 249 769 529,03
Lainat rahoituslaitoksilta | 41 176 470,60 | 152 941 176,48
Energiavirasto | 432 972,63 | 649 459,11
Laskennallinen verovelka | 13 520 460,72 | 31 378 380,05
Saadut ennakot | 2 453 656,51 | 4 904 056,51
Yhteensä | 504 673 673,32 | 439 642 601,18
Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä | 506 019 898,05 | 439 642 601,18

165

Joukkovelkakirjalainat

Laina | Nimellisarvo | Korko-% | 2025 | 2024
2017–2027 | 250 000 000,00 | 2,75 | 249 853 483,00 | 249 769 529,03
2025–2031 | 200 000 000,00 | 3,875 | 197 236 629,85 |

Metsä Board Oyj on syyskuussa 2017 laskenut liikkeeseen joukkovelkakirjalainan määrältään 250 miljoonaa euroa sekä toukokuussa 2025 vihreän joukkovelkakirjalainan (Green Bond) määrältään 200 miljoonaa euroa. Lainat ovat etuoikeusasemaltaan senior-statuksellisia ja vakuudettomia.

Pitkäaikaiset lainat ja niiden lyhennyssuunnitelma

Velat saman konsernin yrityksille | Joukkovelka- kirjalainat | Rahalaitoslainat | Muut lainat | Yhteensä
2026 |  | 11 764 705,88 |  | 11 764 705,88
2027 | 250 000 000,00 | 11 764 705,88 |  | 261 764 705,88
2028 |  | 11 764 705,88 |  | 11 764 705,88
2029 |  | 11 764 705,88 |  | 11 764 705,88
2030 |  | 5 008 785,52 |  | 5 008 785,52
2031– | 200 000 000,00 |  |  | 200 000 000,00
Yhteensä | 450 000 000,00 | 52 067 609,04 |  | 502 067 609,04

Euroa | 2025 | 2024
16. | Lyhytaikainen vieras pääoma |
Velat saman konsernin yrityksille |  |
Lyhytaikaiset lainat | 40 000 000,00 | 68 254 745,55
Ostovelat | 88 883 488,74 | 84 438 479,33
Siirtovelat | 7 394 835,82 | 31 872 721,49
Yhteensä | 136 278 324,56 | 184 565 946,37
Velat muille |  |
Yritystodistuslainat |  | 29 736 827,38
Lainat rahoituslaitoksilta | 11 764 709,43 | 11 764 706,19
Saadut ennakot | 1 989 802,88 | 4 242 438,42
Ostovelat | 152 891 878,00 | 115 303 163,36
Muut velat | 5 221 701,40 | 5 604 941,60
Siirtovelat | 62 499 078,84 | 49 394 801,90
Yhteensä | 234 367 170,55 | 216 046 878,85
Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä | 370 645 495,11 | 400 612 825,22
Siirtovelat saman konsernin yrityksille, lyhytaikaiset, erittely |  |
Johdannaiset | 5 304 355,42 | 29 695 969,98
Muut | 2 090 480,40 | 2 176 751,51
Yhteensä | 7 394 835,82 | 31 872 721,49
Siirtovelat muille, lyhytaikaiset erittely |  |
Palkka- ja henkilöstökulujaksotukset | 19 317 102,98 | 21 592 626,00
Ostojen jaksotukset | 14 319 875,53 | 10 804 493,38
Vuosialennukset myynnistä | 13 874 526,64 | 12 371 680,54
Korot | 6 379 950,20 | 2 995 644,16
Verot |  | -150 450,85
Muut | 8 607 623,49 | 1 780 808,67
Yhteensä | 62 499 078,84 | 49 394 801,90

166

Emoyhtiön tilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

17. Rahoitusinstrumentit
Rahoitusjohdannaiset 2025
Nimellisarvo

Rahoitusjohdannaiset 2025

2 903 731,62
Rahoitusjohdannaiset 2024
Nimellisarvo

Rahoitusjohdannaiset 2024

-18 620 454,01

Metsä Board Oyj:n kaikki johdannaissopimukset ovat suojaustarkoituksessa tehtyjä, ja pääosaan sopimuksista sovelletaan rahavirran suojauslaskentaa. Ainoastaan myyntisaamisten ja ostovelkojen suojaukseen liittyvä osa valuuttajohdannaissopimuksista on suojauslaskennan ulkopuolella. Valuuttamääräisen rahavirran suojaamiseksi tehdyt valuuttajohdannaiset erääntyvät kokonaan vuoden 2026 aikana. Korkojohdannaiset on kiinteäkorkoisten korkorahavirtojen suojaamiseksi tehtyjä koronvaihtosopimuksia, joiden maturiteetti on 5 vuotta. Hyö- dykejohdannaiset ovat ostojen rahavirran suojaamiseksi tehtyjä maakaasu- ja polttoöljytermiinejä. Hyödykejohdannaiset erääntyvät kokonaan vuoden 2026 aikana. Tarkempi kuvaus Metsä Boardin rahoitusriskien hallinnasta ja johdannaisiin sovelletuista periaatteista on kerrottu konsernin liitetiedoissa 5.6.

167

Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvän arvon hierarkia 2025

Euroa | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä
Rahoitusvarat, jotka on kirjattu käypään arvoon |  |  |  |
Muut osakkeet ja osuudet |  |  | 185 470 986,44 | 185 470 986,44
Johdannaissaamiset |  | 8 315 225,00 |  | 8 315 225,00
Rahoitusvelat, jotka on kirjattu käypään arvoon |  |  |  |
Johdannaisvelat | 1 858 636,50 | 4 791 943,65 |  | 6 650 580,15

Rahoitusvarojen ja -velkojen käyvän arvon hierarkia 2024

Euroa | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3 | Yhteensä
Rahoitusvarat, jotka on kirjattu käypään arvoon |  |  |  |
Muut osakkeet ja osuudet |  |  | 218 984 414,93 | 218 984 414,93
Johdannaissaamiset | 3 750 979,76 | 5 469 044,68 |  | 9 220 024,44
Rahoitusvelat, jotka on kirjattu käypään arvoon |  |  |  |
Johdannaisvelat | 182 766,44 | 29 513 203,54 |  | 29 695 969,98

Käypään arvoon arvostettujen rahoitusvarojen ja -velkojen luokitteluun sovelletuista periaatteista on kerrottu konsernin liitetiedoissa 5.6 ja 5.7.

18. Riita-asiat ja oikeudenkäynnit sekä vastuusitoumukset

Riita-asiat ja oikeudenkäynnit

Riita-asiat ja oikeudenkäynnit on esitetty konsernin liitetietojen kohdassa 8.1

Vastuusitoumukset

Euroa | 2025 | 2024
Omasta ja saman konsernin yritysten puolesta |  |
Takaukset ja vastasitoumukset | 5 257 522,76 | 1 158 128,60
Leasingvastuut |  |
Seuraavan vuoden osalta | 3 603 234,31 | 2 161 321,87
Myöhempien vuosien osalta | 5 329 039,61 | 7 435 595,59
Yhteensä |  |
Takaukset ja vastasitoumukset | 5 257 522,76 | 1 158 128,60
Leasingvastuut | 8 932 273,92 | 9 596 917,46
Kaikki vastuut yhteensä | 14 189 796,68 | 10 755 046,06
Investointisitoumukset |  |
Seuraavan vuoden osalta | 915 051,11 | 1 393 937,56
Myöhempien vuosien osalta | 609 036,75 | 389 588,48
Yhteensä | 1 524 087,86 | 1 783 526,04

19. Osakkeet ja osuudet

Osakkeet ja osuudet on eritelty konsernin liitetiedossa 7.1.

Sähköliiketoiminta

Laatimisperiaatteet

Sähkömarkkinalain mukaan sähkömarkkinoilla toimivan yrityksen on eriytettävä sähköliiketoiminnot muista yrityksen harjoittamista liiketoiminnoista. Eriyttämisellä tarkoitetaan sitä, että tilikausittain on laadittava tuloslaskelma ja tase eriytettäville sähköliiketoiminnoille. Tarkemmin eriyttämisestä sääde- tään Kauppa- ja teollisuusministeriön asetuksella. Sähköliiketoiminta siirtyi Metsäliitto Osuuskunnalle vuoden 2023 lopussa.

Tilikauden 2025 osalta sähköliiketoiminnoille ei ole laadittu eriytettyä tuloslaskelmaa ja tasetta. Sähköliiketoiminta on jäänyt vähämerkitykselliseksi liikevaihdon oltua alle 500 000 euroa.

168

Emoyhtiön tilinpäätös | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Hallituksen esitys yhtiökokoukselle jakokelpoisten varojen käytöstä

Emoyhtiön jakokelpoiset varat ovat 393 468 120,39 euroa, josta kertyneet voittovarat ovat 243 531 362,32 euroa ja tilikauden tulos on -60 702 723,74 euroa.

Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle jakokelpoisten varojen käyttämistä seuraavasti:

Osinkoa ei jaeta |
Vapaaseen omaan pääomaan jätetään | 393 468 120,39
Jakokelpoiset varat | 393 468 120,39

Yhtiön taloudellisessa asemassa ei tilikauden päättymisen jälkeen ole tapahtunut olennaisia muutoksia.

Hallituksen ja toimitusjohtajan lausumat

Vahvistamme, että:

EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti laadittu konsernitilinpäätös ja emoyhtiön Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti laadittu tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan sekä yrityksen että sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden varoista, vastuista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta

toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus yrityksen ja konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden liiketoiminnan kehittymisestä ja tuloksesta sekä kuvaus merkittävimmistä riskeistä ja epävar- muustekijöistä ja muusta yrityksen tilasta; ja

toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysraportti on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7 luvussa tarkoitettuja kestävyysraportointistandardeja sekä taksonomia-asetuksen 8 artiklaa.

Espoossa 5. päivänä helmikuuta 2026

Jussi Vanhanen Jussi Linnaranta Leena Craelius

Raija-Leena Hankonen-Nybom Mari Kiviniemi Jukka Moisio

Mikko Mäkimattila Juha Vanhainen Esa Kaikkonen

toimitusjohtaja

169

Tilintarkastuskertomus

Metsä Board Oyj:n yhtiökokoukselle

Tilinpäätöksen tilintarkastus

Lausunto

Olemme tilintarkastaneet Metsä Board Oyj:n (y-tunnus 0635366-7) tilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.–31.12.2025. Tilinpäätös sisältää konsernin taseen, tuloslaskelman, laajan tuloslaskelman, laskelman oman pääoman muutoksista, rahavirtalaskelman ja liitetiedot, mukaan lukien olennainen tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva informaatio, sekä emoyhtiön taseen, tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja liitetiedot.

Lausuntonamme esitämme, että

konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudel- lisesta asemasta sekä sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti,

tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.

Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun lisäraportin kanssa.

Lausunnon perustelut

Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan mukaisia velvolli- suuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.

Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koske- vat suorittamaamme tilintarkastusta ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.

Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintar- kastuspalvelut ovat parhaan tietomme ja käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-asetuksen 537/2014 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin tilintarkastus- palvelut on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 2.4.

Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.

Olennaisuus

Tarkastuksemme laajuuteen on vaikuttanut soveltamamme olennaisuus. Olennaisuus on määritetty perustuen ammatilliseen harkintaamme ja se ohjaa tarkastustoimenpiteiden luonteen, ajoituksen ja laajuuden määrit- tämisessä, sekä todettujen virheellisyyksien vaikutusten arvioimisessa suhteessa tilinpäätökseen kokonaisuutena. Olennaisuuden taso perustuu arvioomme sellaisten virheellisyyksien suuruudesta, joilla yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa olevan vaikutusta tilinpäätöksen käyttäjien teke- miin taloudellisiin päätöksiin. Olemme ottaneet huomioon myös sellaiset virheellisyydet, jotka laadullisten seikkojen vuoksi ovat mielestämme olennaisia tilinpäätöksen käyttäjille.

Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat

Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka amma- tillisen harkintamme mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan tilikauden tilintarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tilintarkastuk- sessamme sekä laatiessamme siitä annettavaa lausuntoa, emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa. EU-asetuksen 537/2014 10 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaiset merkittävät olennaisen virheellisyyden riskit sisältyvät alla kuvattuihin tilintarkastuksen kannalta keskeisiin seikkoihin.

Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa kontrolleja. Tähän on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen virheellisyyden riski.

170

Tilintarkastuskertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Tilintarkastuskertomus

TILINTARKASTUKSEN KANNALTA KESKEISET SEIKAT | KUINKA KYSEISIÄ SEIKKOJA KÄSITELTIIN TILINTARKASTUKSESSA
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden arvostus (konsernitilinpäätöksen liitetiedot 4.1 ja 4.2) |
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden tasearvot ovat yhteensä 1 311 milj. euroa. Konsernin liiketoiminta on pääomavaltaista ja on olemassa riski, että aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden tasearvot ovat liian suuria. Omaisuuserät kohdistetaan rahavirtaa tuottaville yksiköille ja testataan osana konsernin arvonalentumistestausta käyttämällä diskontattuihin rahavirtoihin perustuvaa mallia. Poistoperiaatteiden ja arvonalentumistestausten taustalla olevien rahavirtaennusteiden keskeisten oletusten määrittäminen edellyttää johdon harkintaa. Tasearvojen merkittävyydestä johtuen aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden arvostus on tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka. | Tarkastustoimenpiteisiimme on sisältynyt aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden aktivointi- ja poistoperiaatteiden arviointia sekä investoin- tien hyväksymiskontrollien testausta. Olemme arvioineet ja haastaneet omaisuuserien arvonalentumis- testauslaskelmissa käytettyjä keskeisiä oletuksia suhteessa emoyhtiön hallituksen hyväksymiin budjetteihin, konsernin ulkopuolisiin lähteisiin ja omiin näkemyksiimme. Tarkastukseen on osallistunut KPMG:n arvonmäärityksen asiantuntijoita, jotka ovat testanneet laskelmien teknistä oikeellisuutta ja verranneet käytettyjä oletuksia markkina- ja toimialakohtaisiin tietoihin. Lisäksi olemme arvioineet aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden esittämiseen liittyvien liitetietojen asianmukaisuutta.
Myyntituottojen kirjaaminen (konsernitilinpäätöksen liitetieto 2.2) |
Konsernin myyntituotot koostuvat pääosin valmistettujen kartonki- ja sellutuotteiden myynnistä. Konsernilla on käytössä useita erilaisia hinnoittelu- ja alennusmalleja sekä toimitusehtoja. Konserni kirjaa tavaramyyntituotot kaudella, jolla asiakas saa toimite- tut tuotteet määräysvaltaansa sovitun toimituslausekkeen mukaisesti. Myyntitapahtumien merkittävästä määrästä sekä virheellisen tuloutushetken riskistä johtuen myyntituottojen kirjaaminen on ollut tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka. | Olemme muodostaneet käsityksen myyntituottojen kirjausperiaatteista ja käytännöistä sekä arvioineet tuloutusperiaatteita suhteessa sovellet- taviin IFRS-standardeihin. Tarkastustoimenpiteisiimme on sisältynyt sisäisten kontrollien testa- usta ja aineistotarkastustoimenpiteitä myyntitapahtumien kirjaamiseen ja hyväksymiseen liittyen. Olemme myös testanneet myyntituottojen jaksottumista tilikausien välillä ja verranneet laskutustietoja saatuihin maksusuorituksiin. Lisäksi olemme arvioineet myyntituottojen esittämiseen liittyviä laatimisperiaatteita ja liitetietoja.
Vaihto-omaisuuden arvostus (konsernitilinpäätöksen liitetieto 4.4) |
Varastojen hallinta, inventointikäytännöt ja vaihto-omaisuuden kus- tannuslaskenta ovat keskeisiä tekijöitä vaihto-omaisuuden tasearvon muodostuksessa. Konsernin vaihto-omaisuuden tasearvo oli tilikauden lopussa 374 milj. euroa. Vaihto-omaisuuden arvostukseen sisältyy johdon arvionvaraisuutta mahdollisen epäkurantin vaihto-omaisuuden määrittämiseen sekä valmiiden tuotteiden markkinahintojen vaihteluun liittyen. Vaihto-omaisuuden arvostuksella on merkittävä vaikutus tilikauden tulokseen, mistä johtuen se on tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka. | Olemme arvioineet laskentaperiaatteita suhteessa IFRS-säännöstöön. Olemme testanneet vaihto-omaisuuden hallintaan ja valvontaan sekä varastomäärien oikeellisuuteen ja arvostukseen liittyviä kontrolleja ja suorittaneet aineistotarkastustoimenpiteitä vaihto-omaisuuden arvostuksen oikeellisuuden varmistamiseksi. Olemme myös olleet seuraamassa inventointien toteutusta valituissa varastolokaatioissa ja arvioineet inventointiprosessien toimivuutta tilikauden aikana.
Emoyhtiön tilinpäätöksen osalta emme ole tunnistaneet muita tilintarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja. |

171

Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet

Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväk- syttyjen kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti ja siten, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellai- sesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.

Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvi- oimaan emoyhtiön ja konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka liittyvät toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen perustuen. Tilin- päätös laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin.

Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa

Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätök- sessä kokonaisuutena väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausun- tomme. Kohtuullinen varmuus on korkea varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi aiheu- tua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudel- lisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.

Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyy- den koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:

Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen olennaisen virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitse- matta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.

Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.

Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asian- mukaisuutta sekä johdon tekemien kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.

Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut asianmukaista laatia tilinpäätös perustuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme hankkimamme tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätöksen siitä, esiintyykö sellaista tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta, joka voi antaa merkittä- vää aihetta epäillä emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos johtopäätöksemme on, että olennaista epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy kiinnittää tilintarkastuskertomuksessamme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta koskevat tiedot eivät ole riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Johtopäätöksemme perustuvat tilintarkastuskertomuk- sen antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin. Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai konserni pysty jatkamaan toimintaansa.

Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan lukien, yleistä esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa oikean ja riittävän kuvan.

Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen hank- kiaksemme konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkastuslausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia yhteisöjä tai liiketoimintayk- sikköjä koskevasta taloudellisesta informaatiosta. Vastaamme konser- nin tilintarkastusta varten suoritettavan tilintarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja läpikäynnistä. Vastaamme tilintarkastuslausunnosta yksin.

Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen suunnitellusta laajuudesta ja ajoituksesta sekä merkittävistä tilintarkastus- havainnoista, mukaan lukien mahdolliset sisäisen valvonnan merkittävät puutteellisuudet, jotka tunnistamme tilintarkastuksen aikana.

Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme nou- dattaneet riippumattomuutta koskevia relevantteja eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista, joiden voi kohtuudella ajatella vaikuttavan riippumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä varotoimista.

Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista olivat merkittävimpiä tarkasteltavana olevan tilikauden tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen kannalta keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös tai määräys estää kyseisen seikan julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauk- sissa toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskertomuk- sessa, koska siitä aiheutuvien epäedullisten vaikutusten voisi kohtuudella odottaa olevan suuremmat kuin tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.

172

Tilintarkastuskertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Muut raportointivelvoitteet

Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot

Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana 28.3.2012 alkaen yhtäjaksoisesti 14 vuotta.

Muu informaatio

Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu infor- maatio käsittää toimintakertomuksen ja vuosikertomukseen sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa tilintarkas- tuskertomustamme. Olemme saaneet toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän tilintarkastuskertomuksen antamispäivää, ja odotamme saavamme vuosikertomuksen käyttöömme kyseisen päivän jälkeen. Tilin- päätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.

Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpää- töksen tilintarkastuksen yhteydessä ja tätä tehdessämme arvioida, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suoritettaessa hankkimamme tietämyksen kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti virheellistä. Toimintakertomuksen osalta velvollisuutenamme on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä lukuun ottamatta niitä kestä- vyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.

Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat yhdenmukaisia ja että toimintakertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä. Lausuntomme eivät kata niitä kestä- vyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.

Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyttöömme saamaamme muuhun informaatioon kohdistamamme työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä muussa informaatiossa on olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava tästä seikasta. Meillä ei ole tämän asian suhteen raportoitavaa.

Muut lausunnot

Puollamme tilinpäätöksen vahvistamista. Hallituksen esitys jakokelpoisten varojen käytöstä on osakeyhtiölain mukainen. Puollamme vastuuvapauden myöntämistä emoyhtiön hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle tarkastamaltamme tilikaudelta.

Helsingissä 5. helmikuuta 2026

KPMG OY AB

Tilintarkastusyhteisö

Kirsi Jantunen

KHT

173

Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on Metsä Board Oyj:n (y-tunnus 0635366-7) toimintakertomuk- seen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun mukainen konsernikestävyysraportti tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.

Lausunto

Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella tietoomme ei ole tullut seikkaa, joka antaisi meille syyn uskoa, että konser- nikestävyysraportissa ei ole kaikilta olennaisilta osiltaan noudatettu

1) kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyysraportointi- standardeja (ESRS), sekä

2) kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neu- voston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia (EU-taksonomia).

Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Metsä Board Oyj on yksilöinyt tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen olennaisuusanalyysi).

Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaista konsernikestävyysraportin merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä vaatimusta ESEF-asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön kestävyystietojen merkitsemistä koskevien vaatimusten puuttumisen vuoksi.

Kestävyysraportin varmennuskertomus

Metsä Board Oyj:n yhtiökokoukselle

Lausunnon perustelut

Olemme suorittaneet konsernikestävyysraportin varmentamisen rajoi- tetun varmuuden antavana toimeksiantona noudattaen Suomessa nou- datettavaa hyvää varmennustapaa ja kansainvälistä varmennustoimek- siantostandardia ISAE 3000 (uudistettu) ”Muut varmennustoimeksiannot kuin mennyttä aikaa koskevaan taloudelliseen informaatioon kohdistuva tilintarkastus tai yleisluontoinen tarkastus”.

Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet.

Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.

Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta

Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suo- messa noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.

Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintas- tandardia ISQM 1, jonka mukaan kestävyystarkastusyhteisön on suunnitel- tava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudat- tamista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.

Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet

Metsä Board Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:

konsernikestävyysraportista sekä sen laatimisesta ja esittämisestä kirjanpitolain 7 luvussa säädetyn mukaisesti, mukaan lukien kestävyys- raportointistandardeissa määritelty prosessi, jolla on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista raportointia varten,

siitä, että konsernikestävyysraportissa on noudatettu kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia, sekä

sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia konsernikestävyysraportin, jossa ei ole väärinkäytök- sestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.

Kestävyysraportin varmennuskertomus

174

Kestävyysraportin varmennuskertomus | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Luontaiset rajoitteet kestävyysraportin laatimisessa

Konsernikestävyysraportin laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuusarvi- ointia relevanttien raportoitavien seikkojen tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja valintoja. Kestävyysraportoinnille on myös luonteenomaista, että tämäntyyppisten tietojen raportointiin liittyy estimaatteja ja olettamuksia, sekä mittaus- ja arviointiepävarmuutta.

Kasvihuonekaasujen määrittämiseen liittyy luontaista epävarmuutta, koska päästökertoimien ja eri kaasujen päästöjen yhdistämiseen tarvittavien lukuarvojen määrittämisessä käytettävä tieteellinen tieto on epätäydellistä.

Raportoidessaan tulevaisuutta koskevia tietoja ESRS-standardien mukaisesti yhtiön johdon on esitettävä mahdollisia tulevaisuuden tapahtu- mia koskevat oletukset, ja kerrottava yhtiön mahdollisista tulevista toimista näihin tapahtumiin liittyen, sekä laadittava tulevaisuutta koskevat tiedot näiden oletusten perusteella. Todellinen lopputulos on todennäköisesti erilainen, koska ennustetut tapahtumat eivät usein toteudu odotetulla tavalla.

Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet

Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme rajoitetun varmuuden siitä, onko konsernikestävyysraportissa väärinkäy- töksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä antaa rajoi- tetun varmuuden antava varmennuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan päätöksiin, joita käyttäjät tekevät konsernikestävyys- raportin perusteella.

Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 (uudis- tettu) noudattamiseen kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko toimeksiannon ajan. Lisäksi:

Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat konsernikestävyysraportin olennaisen virheellisyyden riskit, ja muo- dostamme käsityksen toimeksiannon kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset varmennustoimenpiteet, mutta emme siinä tarkoituk- sessa, että pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.

Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia varmennus- toimenpiteitä hankkiaksemme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä. Riski siitä, että väärin- käytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.

Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä

Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat toimen- piteet poikkeavat luonteeltaan ja ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä, ja ovat niitä suppeampia. Valit- tavien varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus perustuvat ammatilliseen harkintaan sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvasta olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka saataisiin suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.

Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:

Haastattelimme Metsä Board Oyj:n johtoa sekä konsernikestävyys- raportin sisältämien tietojen keräämisestä ja raportoinnista vastaavia henkilöitä konsernitasolla ja tytäryhtiöissä, sekä organisaation eri tasoilla ja liiketoiminta-alueilla.

Kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessin osalta arvioimme yhtiön suorittaman prosessin toteuttamista sekä kaksinkertaisesta olennaisuusarvioinnista annettuja tietoja suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin.

Hankimme haastatteluilla käsityksen kestävyystietojen keräämiseen ja yhdistelemiseen liittyvistä konsernin keskeisistä prosesseista.

Perehdyimme konsernikestävyysraportissa esitettyjen tietojen kannalta olennaisiin konsernin sisäisiin ohjeistuksiin ja toimintaperiaatteisiin.

Perehdyimme yhtiön laatimaan taustadokumentaatioon ja asiakirjoihin soveltuvin osin, ja arvioimme, tukevatko ne konsernikestävyysraporttiin sisältyvää informaatiota.

Suoritimme toimipaikkavierailuja valituilla toimipaikoilla.

Arvioimme konsernikestävyysraportin olennaisia kestävyysseikkoja koskevien tietojen esittämistä suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin.

EU-taksonomiatietojen osalta hankimme käsityksen prosessista, jolla yhtiö on määritellyt taksonomiakelpoiset ja taksonomian mukaiset taloudelliset toiminnot, sekä arvioimme näistä annettujen tietojen säännöstenmukaisuutta.

Helsingissä 5. helmikuuta 2026

KPMG OY AB

Kestävyystarkastusyhteisö

Kirsi Jantunen

KRT

Kestävyysraportin varmennuskertomus

175

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

100

80

60

40

20

0

21

22

23

24

25

21

22

23

24

25

Osakkeet ja osakkeenomistajat

Osakkeet ja osakkeenomistajat

Metsä Boardin osakkeet Metsä Boardin osak- keet on listattuna Nasdaq Helsingissä. Yhtiön osakepääoma 31.12.2025 oli 557 881 540,40 euroa. Metsä Boardilla on kaksi osakesarjaa. Vuoden 2025 lopussa A-osakkeita oli 32 802 175 kappaletta ja B-osakkeita 322 710 571 kappa- letta. Jokainen A-osake oikeuttaa yhtiökokouk- sessa äänestämään kahdellakymmenellä (20) ja B-osake yhdellä (1) äänellä. Kaikki osakkeet oikeuttavat yhtäläiseen osinkoon. Metsä Boardin A-osake voidaan muuntaa B-osakkeeksi osakkeenomistajan tai hallintarekisteröityjen osakkeiden hoitajan kirjallisesta vaatimuksesta. Vuonna 2025 osakemuuntoja ei ollut.

Osinkopolitiikka

Metsä Boardin tavoitteena on jakaa osinkoa vähintään puolet tilikauden tuloksesta yli ajan, huomioiden yhtiön tulevat investointi- ja kehitystarpeet. Vuonna 2025 tilikauden tulos oli tappiollinen. Hallitus ehdottaa, että tilikaudelta 2025 ei jaeta osinkoa.

Omat osakkeet

Metsä Boardilla oli tilikauden päättyessä hallus- saan 360 802 omaa B-sarjan osaketta.

Hallituksen antivaltuudet

Yhtiökokous päätti valtuuttaa hallituksen päättämään osakeannista, yhtiön hallussa olevien omien osakkeiden luovuttamisesta ja osakeyhtiölain 10 luvun 1§:ssä tarkoitettujen erityisten oikeuksien antamisesta. Valtuutus koskee B-osakkeita. Valtuutuksen nojalla hallitus voi antaa uusia osakkeita ja luovuttaa yhtiön hal- lussa olevia omia osakkeita yhteensä enintään 35 000 000 kappaletta sisältäen myös osak- keet, jotka voidaan antaa osakeyhtiölain 10 luvun 1 §:n mukaisten erityisten oikeuksien nojalla. Määrä vastaa noin 10 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista. Valtuutus on voimassa 30.6.2026 saakka. Valtuutus oli kokonaan käyttämättä 31.12.2025.

Perustietoja Metsä Boardin osakkeista

Metsä Boardin A-osake

Metsä Boardin B-osake

Listaus

Nasdaq Helsinki

Nasdaq Helsinki

Listauspäivä

2.1.1987

2.1.1987

Toimialaluokka

Suuret yhtiöt

Suuret yhtiöt

Kaupankäyntitunnus

METSA

METSB

ISIN-koodi

FI0009000640

FI0009000665

Reuters-tunnus

METSA.HE

METSB.HE

Bloomberg-tunnus

METSA FH

METSB FH

Osakkeiden lukumäärä 31.12.2025

32 802 175

322 710 571

Osakkeiden kaupankäynti Nasdaq Helsingissä vuonna 2025 (2024)

Metsä Boardin A-osake

Metsä Boardin B-osake

Päätöskurssi 31.12., euroa

4,36 (5,60)

3,11 (4,24)

Alin kurssi, euroa

4,10 (5,40)

2,56 (3,97)

Ylin kurssi, euroa

7,38 (9,62)

4,83 (8,11)

Keskimääräinen päivittäinen osakevaihto, kappaletta

2 900 (2 013)

510 500 (379 162)

Kokonaisvaihto, kappaletta

728 993 (505 146)

127 632 984 (95 169 558)

Markkina-arvo, milj. euroa

143 (184)

1 004 (1 369)

Osakkeiden kurssikehitys 2025

Euroa Milj. osaketta

Metsä Board A

Metsä Board B

Vaihto

Lähde: Euroland https://www.metsagroup.com/fi/metsaboard/sijoittajat/osaketyokalut/osakemonitori/

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

0,0

Osinko

euroa %

Osinko / nettotulos

%

0,70

0,60

0,50

0,40

0,30

0,20

0,10

0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0

Osinko/osake, euroa

Osinkotuotto, %

176

Osakkeet ja osakkeenomistajat | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Osakkeet ja osakkeenomistajat

Suurimmat osakkeenomistajat 31.12.2025 1) 2)

A-sarja

B-sarja

Osakkeet yhteensä

Äänet yhteensä

Osakkeenomistajat

Määrä

Määrä

Määrä

%

Määrä

%

1

Metsäliitto Osuuskunta

25 767 605

158 502 147

184 269 752

51,83

673 854 247

68,85

2

Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma

2 203 544

15 041 485

17 245 029

4,85

59 112 365

6,04

3

Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen

1 243 635

9 040 000

10 283 635

2,89

33 912 700

3,46

4

Elo Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö

0

5 773 000

5 773 000

1,62

5 773 000

0,59

5

Etola Erkki Olavi

0

4 800 000

4 800 000

1,35

4 800 000

0,49

6

Valtion Eläkerahasto

0

3 400 000

3 400 000

0,96

3 400 000

0,35

7

Sr Evli Suomi Pienyhtiöt

0

2 520 000

2 520 000

0,71

2 520 000

0,26

8

Etola Group Oy

0

2 000 000

2 000 000

0,56

2 000 000

0,20

9

Etola Markus Eeriki

0

1 600 000

1 600 000

0,45

1 600 000

0,16

10

Etola Mikael Kristian

0

1 500 000

1 500 000

0,42

1 500 000

0,15

11

Sr Säästöpankki Pienyhtiöt

0

1 329 211

1 329 211

0,37

1 329 211

0,14

12

Evli Hannibal Fund

0

1 275 028

1 275 028

0,36

1 275 028

0,13

13

Sr Säästöpankki Kotimaa

0

1 192 600

1 192 600

0,34

1 192 600

0,12

14

Laakkonen Mikko Kalervo

0

1 000 000

1 000 000

0,28

1 000 000

0,10

15

Arpera Oy

0

937 855

937 855

0,26

937 855

0,10

16

S-Stock Oy

0

937 855

937 855

0,26

937 855

0,10

17

Danske Invest Finnish Equity Fund

0

873 201

873 201

0,25

873 201

0,09

18

Sr Aktia Capital

0

854 841

854 841

0,24

854 841

0,09

19

Maa- ja Metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry

576 543

201 852

778 395

0,22

11 732 712

1,20

20

OP-Henkivakuutus Oy

0

716 113

716 113

0,20

716 113

0,07

1) Osakkeenomistajat arvo-osuusjärjestelmässä

2) Omistustiedot ovat arvo-osuustilille kirjatun mukaiset, eli niissä on huomioitu osakkeiden selvitysaika (T+2) Välittäjä Euroland.com, https://www.metsagroup.com/fi/metsaboard/sijoittajat/osakkeet-ja-omistus/suurimmat-osakkeenomistajat/

Osakkeet

A-sarja

B-sarja

Osakkeiden määrä

Osakkeen- omistajat

%

Osakkeet

%

Osakkeen- omistajat

%

Osakkeet

%

1–10

2 330

21,44

11 859

0,04

4 996

7,64

29 809

0,01

11–100

4 418

40,65

220 065

0,67

17 981

27,5

935 262

0,29

101–1 000

3 611

33,22

1 270 990

3,88

29 517

45,15

11 922 167

3,69

1 001–10 000

486

4,47

1 125 573

3,43

11 722

17,93

33 288 164

10,32

10 001–100 000

20

0,18

382 361

1,17

1 067

1,63

24 389 127

7,56

100 001–

4

0,04

29 791 327

90,82

95

0,15

252 146 042

78,13

Yhteensä

10 869

100,00

32 802 175

100,00

65 378

100,00

322 710 571

100,00

Osakeomistuksen ja äänimäärän jakautuminen ryhmittäin 31.12.2025

Osakkeiden jakautuminen

%

äänimäärän jakautuminen

%

Metsäliitto Osuuskunta 52

Kotimaiset yksityissijoittajat 22

Kotimaiset instituutiot 19

Ulkomaiset yhtiöt* 7

Metsäliitto Osuuskunta 69

Kotimaiset yksityissijoittajat 13

Kotimaiset instituutiot 15

Ulkomaiset yhtiöt* 3

* sisältää hallintarekisteröidyt

177

Kurssikehitys ja osakemäärät

2025

2024

2023

2022

2021

Osakeantioikaistut kurssit, euroa

A-osake

ylin

4,83

9,62

13,05

10,50

11,00

alin

2,56

5,40

7,48

7,66

8,50

kauden lopussa

3,11

5,60

7,80

10,15

9,38

keskikurssi

3,35

7,80

10,06

9,48

9,48

B-osake

ylin

7,38

8,11

13,05

10,49

11,01

alin

4,10

3,97

7,48

7,09

7,50

kauden lopussa

4,36

4,24

7,80

8,77

8,61

keskikurssi

5,26

7,19

10,06

8,73

9,14

Osakkeiden vaihto Nasdaq Helsingissä, kpl

A-osakkeet

728 993

505 146

535 219

849 346

1 802 589

% kokonaismäärästä

2,2

1,5

1,6

2,6

5,5

B-osakkeet

127 632 984

95 169 558

117 021 973

87 832 699

98 057 575

% keskimääräisestä kokonaismäärästä

39,6

29,5

36,3

27,2

30,4

Osakemäärät kauden lopussa

A-osakkeet

32 802 175

32 802 175

32 802 175

32 802 175

32 802 175

B-osakkeet

322 710 571

322 710 571

322 710 571

322 710 571

322 710 571

Yhteensä

355 512 746

355 512 746

355 512 746

355 512 746

355 512 746

Osakeantioikaistu lukumäärä 31.12.

355 142 201

354 991 386

354 750 822

355 359 331

355 512 746

Osakekannan markkina-arvo 31.12., milj. euroa

1 147,3

1 552,6

2 576,1

3 161,5

3 086,2

Osakkeenomistajat, B -sarja, kpl

65 378

63 714

62 501

56 887

54 904

Osakekohtaiset tunnusluvut

Milj. euroa

2025

2024

2023

2022

2021

Osakekohtainen tulos

Tulos ennen veroja

-186,9

51,4

120,9

524,9

365,8

– verot

22,3

-12,0

-19,3

-63,5

-51,8

= Tulos

-164,6

39,4

101,6

461,4

314,0

– Osakkeiden lukumäärä keskimäärin, kpl

355 142 201

354 991 386

354 750 822

355 359 331

355 512 746

Osakekohtainen tulos, laimentamaton ja laimennettu, euroa

-0,44 1)

0,07

0,27

1,15

0,82

Osakekohtainen oma pääoma, euroa

4,48

4,91

5,35

5,86

4,78

Osakekohtainen osinko ja pääoman palautus, euroa

1)

0,07

0,25

0,58

0,41

Osinko tuloksesta, %

98,1

93,5

50,4

49,9

Metsä Boardin osakkeilla ei ole nimellisarvoa.

Efektiivinen osinkotuotto, % päätöskurssista

A-osake

1)

1,3

3,2

5,7

4,4

B-osake

1)

1,7

3,5

6,6

4,8

Hinta/voitto-suhde (P/E-luku)

A-osake

-9,9

78,4

29,2

8,8

11,4

B-osake

-7,1

59,4

26,9

7,6

10,5

Osakekurssi/osakekohtainen oma pääoma (P/BV), %

A-osake

97,4

114,1

145,9

173,2

196,2

B-osake

69,4

86,4

134,5

149,6

180,1

1) Hallitus ehdottaa, ettei tilikaudelta 2025 makseta osinkoa.

178

Kymmenen vuotta lukuina | Metsä board Vuosikatsaus 2025

2025

2024

2023

2022

2021

2020

2019

2018

2017

2016

Tuloslaskelma, milj. euroa

Liikevaihto

1 776

1 938

1 942

2 479

2 084

1 890

1 932

1 944

1 849

1 720

- muutos, %

-8,4

-0,2

-21,7

19,0

10,3

-2,2

-0,1

5,2

7,5

-14,3

EBITDA, vertailukelpoinen

30

175

216

603

472

316

279

344

289

231

- % liikevaihdosta

1,7

9,0

11,1

24,3

22,7

16,7

14,4

17,7

15,6

13,4

Liiketulos

-170

62

121

532

376

227

181

246

207

132

Liiketulos, vertailukelpoinen

-80

69

122

521

387

221

184

252

193

137

- % liikevaihdosta

-4,5

3,6

6,3

21,0

18,6

11,7

9,5

13

10,5

8

Tilikauden tulos

-165

39

102

461

314

170

145

203

150

90

Tase, milj. euroa

Taseen loppusumma

2 926

2 994

3 055

3 403

2 922

2 302

2 270

2 284

2 226

2 194

Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma

1 590

1 743

1 897

2 082

1 699

1 384

1 338

1 323

1 167

1 052

Korollinen nettovelka

255

345

144

94

-78

236

308

335

358

464

Osakekohtaiset tunnusluvut ja varojenjako emoyhtiön osakkeenomistajille

Osingot ja pääomanpalautukset, milj. euroa

1)

24,9

88,7

205,6

145,8

92,4

85,3

103,1

74,7

67,5

Osakekohtainen osinko ja pääomanpalautus, euroa

1)

0,07

0,27

0,58

0,41

0,26

0,24

0,29

0,21

0,19

Osakekohtainen osinko ja pääomanpalautus tuloksesta, %

1)

98,1

93,5

50,4

49,9

54,3

58,5

50,9

50,0

76,0

Efektiivinen osinkotuotto, % (B-osake)

1)

1,7

3,5

6,6

4,8

3,0

4,0

5,7

2,9

2,8

Tunnusluvut – Kannattavuus

Sijoitetun pääoman tuotto (ROCE), vertailukelpoinen, %

-3,1

3,2

5,1

20,9

18,7

12,2

10,4

14,4

11,2

8,1

Oman pääoman tuotto, vertailukelpoinen, %

-5,0

2,3

4,8

22,0

20,2

12,1

11,0

16,7

12,4

9,0

Tunnusluvut – Rahoitus ja taloudellinen asema

Korollinen nettovelka / EBITDA, vertailukelpoinen

8,6

2,0

0,7

0,2

-0,2

0,7

1,1

1,0

1,2

2,0

Omavaraisuusaste, %

60,1

63,9

67,5

66,4

63,3

60,3

59,1

58,1

52,6

48,2

Nettovelkaantumisaste, %

15

18

7

4

-4

17

23

25

31

44

Liiketoiminnan nettorahavirta, milj. euroa

240

38

343

232

330

308

201

151

236

77

Nettokorkokulut, milj. euroa

21

17

12

5

8

12

14

19

36

26

Korkokate

12,1

3,2

28.6

50,7

42,7

27,6

15,4

9,0

7,6

4,0

Muut tunnusluvut

Kokonaisinvestoinnit, milj. euroa

140

175

229

304

220

166

99

70

65

162

Poistot ja arvonalentumiset, milj. euroa

166

114

94

83

90

95

114

92

92

102

T&K -menot, milj. euroa 2)

6

7

7

6

6

9

9

6

6

6

- % liikevaihdosta

0,4

0,4

0,4

0,2

0,3

0,5

0,4

0,3

0,3

0,4

Henkilöstö keskimäärin

2 230

2 339

2 333

2 352

2 461

2 455

2 433

2 435

2 456

2 588

- josta Suomessa

1 226

1 318

1 303

1 340

1 490

1 486

1 458

1 433

1 441

1 552

Kartonkitoimitukset, tuhatta tonnia

1 364

1 472

1 373

1 817

1 922

1 810

1 791

1 830

1 803

1 568

1) Hallitus ehdottaa, ettei tilikaudelta 2025 jaeta osinkoa.

2) Tutkimus- ja tuotekehitysmenojen raportointia on täsmennetty ja vuosien 2019–2025 luvut ovat vertailukelpoisia.

Tunnuslukujen laskentaperiaatteet on esitetty sivulla 183.

Kymmenen vuotta lukuina

Kymmenen vuotta lukuina

179

Metsä Boardin liiketoiminta synnyttää veroja, joilla rahoitetaan julkista taloutta. Itse veronmaksajana maksamiemme verojen ja veronluontoisten maksujen lisäksi liiketoimintamme arvoketjussa syntyy monia muita veroja.

Metsä Boardin maksamien tuloverojen määrä vaihtelee konsernin liiketoiminnan tuloksen mukaan. Silloinkin kun konsernin tulos on heikompi ja maksettavaksi tulevien tuloverojen määrä pienempi, kaikkien Metsä Boardin liiketoiminnasta suoraan ja epäsuorasti syntyvien verojen ja veron- luonteisten maksujen yhteenlaskettu myötävaikutus julkiseen talouteen on kuitenkin merkittävä.

Metsä Board noudattaa kansainvälisiä siirtohinnoitteluohjeita ja paikallisia verolakeja kaikissa toimintamaissaan. Markkinaehtoperiaatteen mukaisesti valtaosa verotettavasta tulosta ja maksettavista yrityksen tuloveroista kohdistuvat niihin maihin, joissa konsernin merkittävimmät toiminnot sijaitsevat.

Veropolitiikkansa mukaisesti Metsä Boardin liiketoimintamallien ja juridisten rakenteiden tulee aina perustua liiketoiminnallisiin syihin ja todelliseen liiketoiminnalliseen sisältöön. Metsä Board pidättäytyy keinote- koisista tavoista pienentää verojaan.

Metsä Boardin yhteistyö paikallisten veroviranomaisten kanssa on läpinäkyvää ja aktiivista. Suomessa Metsä Board on mukana Verohallinnon syvennetyssä yhteistyössä.

Veroasioita hallinnoidaan Metsä Boardin verofunktion avulla ja veroasioita käsitellään säännöllisesti myös Metsä Boardin hallituksen tarkastusvaliokunnassa.

Lisätäkseen veroasioihinsa liittyvää läpinäkyvyyttä Metsä Board julkaisee vapaaehtoisesti verojalanjälkenään tietoja konserniyhtiöille maksettavaksi määrätyistä veroista ja veronluonteisista maksuista.

Metsä Fibren tulososuus

Metsä Boardin konsolidoitu tulos sisältää osuuden osakkuusyhtiö Metsä Fibren tuloksesta (24,9 % omistusosuus). Metsä Fibre maksaa tuloverot omasta tuloksestaan ja Metsä Board konsolidoi verojen jälkeisen osuuden osakkuusyhtiötuloksesta omaan tulokseensa.

Maksettavat verot ja ja veronluonteiset maksut

Suomi

Ruotsi

Muut maat

Yhteensä

Milj. euroa

2025

2024

2025

2024

2025

2024

2025

2024

Yrityksen tuloverot

0,0

-0,3

0,4

2,1

6,9

2,9

7,3

4,7

Työnantajan sosiaaliturvamaksut

17,4

18,2

14,9

14,9

3,7

3,9

36,1

36,6

Operatiiviset verot

3,4

4,4

2,2

3,1

0,1

0,0

5,6

7,6

Muut verot

0,6

0,6

0,0

0,0

18,6 1)

0,7

19,2

1,2

Yhteensä

21,4

22,9

17,5

20,1

29,3

7,2

68,2

50,1

1) sisältää USA:n tullimaksut

Verot

180

Tuotantokapasiteetit | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Metsä Boardin kartonkitehtaat

Tonnia

Maa

Koneet

Taivekartonki

Valkoinen kraftlaineri

Yhteensä

Kyröskoski (Kyro)

Suomi

1

190 000

190 000

Äänekoski

Suomi

1

260 000

260 000

Simpele

Suomi

1

310 000

310 000

Kemi

Suomi

1

465 000

465 000

Husum

Ruotsi

2

600 000

250 000

850 000

Yhteensä

6

1 560 000

715 000

2 075 000

Metsä Boardin sellu- ja kemihierretehtaat

Tonnia

Maa

Kemiallinen sellu

Kemihierre (BCTMP)

Yhteensä

Husum

Ruotsi

730 000

730 000

Joutseno

Suomi

360 000

360 000

Kaskinen

Suomi

390 000

390 000

Kemi

Suomi

180 000

180 000

Yhteensä

730 000

930 000

1 660 000

Metsä Fibren sellutehtaat 1)

Tonnia

Maa

Kemiallinen sellu

Yhteensä

Äänekoski

Suomi

1 300 000

1 300 000

Kemi 2)

Suomi

1 500 000

1 500 000

Rauma

Suomi

650 000

650 000

Joutseno

Suomi

690 000

690 000

Yhteensä 2)

4 140 000

4 140 000

1) Metsä Board omistaa 24,9 prosenttia Metsä Fibrestä

2) Kapasiteetti sisältää Metsä Boardin omistuksessa olevan valkaisemattoman sellun tuotantokapasiteetin, 180 000 t/v.

Tuotantokapasiteetit

Tuotantokapasiteetit

181

Neljännesvuositiedot

Koko vuosi

Neljännesvuosittain

Milj. euroa

2025

2024

IV/2025

III/2025

II/2025

I/2025

IV/2024

III/2024

II/2024

I/2024

Liikevaihto

1 775,7

1 938,6

393,5

441,2

460,1

480,8

446,0

499,0

509,8

483,7

2025

2024

IV/2025

III/2025

II/2025

I/2025

IV/2024

III/2024

II/2024

I/2024

Liiketulos, vertailukelpoinen

-80,2

69,0

-34,7

-45,6

-22,7

22,8

-3,6

41,9

-0,8

31,5

2025

2024

IV/2025

III/2025

II/2025

I/2025

IV/2024

III/2024

II/2024

I/2024

Liiketulos

-169,5

62,3

-99,2

-44,8

-21,7

-3,8

-1,7

41,7

-0,7

23,0

Osuus osakkuusyritysten tuloksista

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Kurssierot

-1,2

-2,8

-0,1

0,2

-0,6

-0,7

-1,3

0,1

0,5

-2,1

Muut rahoitustuotot ja kulut

-16,1

-8,1

-5,7

-3,6

-3,9

-2,9

-2,7

-2,3

-2,2

-0,8

Tulos ennen veroja

-186,9

51,4

-105,0

-48,3

-26,3

-7,3

-5,6

39,5

-2,5

20,1

2025

2024

IV/2025

III/2025

II/2025

I/2025

IV/2024

III/2024

II/2024

I/2024

Liiketulos, % liikevaihdosta

-9,5

3,2

-25,2

-10,2

-4,7

-0,8

-0,4

8,3

-0,1

4,8

Koko vuosi

Neljännesvuosittain

1 000 tn

2025

2024

IV/2025

III/2025

II/2025

I/2025

IV/2024

III/2024

II/2024

I/2024

Toimitukset

Taivekartonki

890

992

187

216

240

248

222

268

260

242

Valkoinen kraftlaineri

474

480

118

116

120

119

120

120

117

123

Metsä Boardin Markkinasellu

368

400

87

94

86

100

87

82

117

115

Metsä Fibren markkinasellu 1)

720

618

169

183

148

221

181

116

151

171

2025

2024

IV/2025

III/2025

II/2025

I/2025

IV/2024

III/2024

II/2024

I/2024

Tuotanto

Taivekartonki

856

1 044

172

172

221

291

233

269

262

279

Valkoinen kraftlaineri

464

484

128

100

97

139

123

145

95

121

Metsä Boardin sellu

948

1 123

189

196

246

317

259

246

300

318

Metsä Fibren sellu 1)

694

652

160

149

171

214

157

188

130

177

1) Vastaa Metsä Boardin 24,9 prosentin omistusosuutta Metsä Fibresta.

182

Tunnusluvut | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Tunnuslukujen laskentaperiaatteet

Tunnusluvut

Vaihtoehtoiset tunnusluvut

Tunnusluku

Määritelmä

Perustelu tunnusluvun käytölle

Kannattavuus

Liiketulos

=

IFRS -tuloslaskelmassa esitetty tulos ennen veroja, rahoi- tustuottoja ja -kuluja, kurssieroja sekä osuutta osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksista

Tunnusluku kuvaa konsernin kykyä tuottaa voittoa liiketoiminnastaan ja se on riippumaton yrityksen pääomarakenteesta

Käyttökate

=

Liiketulos ennen poistoja ja arvonalennuksia

Tunnusluku osoittaa paljonko konsernin liikevaihdosta jää katetta, kun siitä vähennetään liiketoiminnan muuttuvat ja kiinteät kustannukset ennen poistoja ja arvonalennuksia

Oman pääoman tuotto (%)

=

Tulos ennen veroja – tuloverot

Tunnusluku kuvaa konsernin kykyä tuottaa voittoa osakkeenomistajien konserniin sijoittamilla varoilla

Oma pääoma (keskimäärin)

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

=

Tulos ennen veroja + kurssierot ja muut rahoituskulut

Tunnusluku kuvaa konsernin kykyä tuottaa voittoa sijoitetulle pääomalle pääoman sijoittajan näkökulmasta

Taseen loppusumma – korottomat velat (keskimäärin)

Rahoitus ja taloudellinen asema

Omavaraisuusaste (%)

=

Oma pääoma

Tunnusluku kuvaa konsernin pääomarakennetta, vakavaraisuutta ja kykyä selvitä sitoumuksista pitkällä tähtäimellä

Taseen loppusumma – saadut ennakot

Nettovelkaantumisaste (%)

=

Korollinen nettovelka

Tunnusluku kuvaa konsernin pääomarakennetta ja taloudellista tilannetta.

Oma pääma

Korollinen nettovelka

=

Korolliset rahoitusvelat – rahavarat ja korolliset saamiset

Tunnusluku kuvaa konsernin velkaantuneisuutta

Muut

Kokonaisinvestoinnit

=

Investoinnit omistettuihin ja vuokrattuihin käyttö- omaisuushyödykkeisiin sekä hankitut liiketoiminnot

Tunnusluku kuvaa konsernin rahankäyttöä ylläpitää ja uudistaa tuotanto- koneitaan ja -laitoksiaan sekä laajentaa liiketoimintaa yrityshankinnoin

Korkokate

=

Liiketoiminnan nettorahavirta + nettokorkokulut

Tunnusluku kuvaa konsernin kykyä hoitaa velkavelvoitteensa

Nettokorkokulut

Osakekohtaiset tunnusluvut

Tunnusluku

Määritelmä

Osakekohtainen tulos

=

Emoyrityksen osakkeenomistajille kuuluva tilikauden tulos

Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä keskimäärin

Osakekohtainen oma pääoma

=

Emoyrityksen osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma

Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä 31.12.

Osakekohtainen osinko

=

Tilikaudelta jaettu osinko

Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä 31.12.

Osinko tuloksesta (%)

=

Osakekohtainen osinko

Osakekohtainen tulos

Efektiivinen osinkotuotto (%)

=

Osakekohtainen osinko

Tilikauden päätöskurssi

Hinta/voitto-suhde (P/E-luku)

=

Tilikauden päätöskurssi

Osakekohtainen tulos

P/BV (%)

=

Tilikauden päätöskurssi

Osakekohtainen oma pääoma

Osakeantioikaistu keskikurssi

=

Osakkeen euromääräinen kokonaisvaihto

Tilikaudella vaihdettujen osakkeiden keskimääräinen osake- antioikaistu lukumäärä

Osakekannan markkina-arvo

=

Osakkeiden lukumäärä x tilikauden päätöskurssi

Osakekohtaisten tunnuslukujen esittämistä säätelee Suomen Valtiovarainministeriön asetus arvopaperin liikkeeseenlaskijan säännöllisestä tiedonantovelvollisuudesta. Lisäksi osakekoh- tainen tulos -tunnuslukua säätelee IAS 33 standardi.

183

Vertailukelpoiset tunnusluvut

Metsä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (European Securities and Markets Authority, ESMA) ohjeet määrittelevät vaihtoehtoiset tunnusluvut sellaisiksi historiallista tai tulevaa taloudellista suorituskykyä, taloudellista asemaa tai rahavirtoja koskeviksi tunnusluvuiksi, jotka eivät ole yrityksen soveltaman taloudellisen raportointiviitekehyksen määrit- telemiä. Metsä Boardin tapauksessa tällaisen raportointiviitekehyksen muodostavat IFRS-standardit siinä muodossa, kuin ne on omaksuttu käyttöön EU:ssa asetuksen (EC) No 1606/2002 mukaisesti. Lukuun ottamatta osakekohtaista tulosta, joka on määritetty standardissa IAS 33 Osakekohtainen tulos, tilinpäätöksessä esitetyt tunnusluvut täyttävät ESMA:n ohjeen vaihtoehtoisen tunnusluvun määritelmän.

Metsä Board katsoo, että vaihtoehtoisten tunnuslukujen esittäminen antaa tilinpäätösten käyttäjille paremman näkymän yhtiön taloudelliseen suorituskykyyn ja asemaan, mukaan lukien yhtiön pääoman käyttö, operatiivinen kannattavuus ja velanhoitokyky.

Vertailukelpoisessa liiketuloksessa on eliminoitu poikkeukselliset ja olennaiset tavanomaiseen liiketoimintaan kuulumattomat erät. Vertailu- kelpoisten erien täsmäytyslaskelmat on esitetty alla. Vertailukelpoinen sijoitetun pääoman tuotto on laskettu käyttäen samoja oikaisuja kuin vertailukelpoinen liiketulos ja lisäksi oikaistuna mahdollisilla vertailukelpoi- suuteen liittyvillä rahoitustuotoilla. Metsä Board katsoo, että näin johdetut tunnusluvut parantavat raportointijaksojen vertailukelpoisuutta. Mitkään näistä tunnusluvuista, joista on eliminoitu vertailukelpoisuuteen vaikutta- vat erät, eivät ole IFRS-raportoinnissa käytettäviä tunnuslukuja, eikä niitä voi verrata muiden yhtiöiden vastaavalla tavoin nimettyihin tunnuslukuihin.

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä ovat merkittävät myyntivoitot ja -tappiot, IAS 36 Omaisuuserien arvonalentuminen -standardin mukaiset arvonalentumiset ja niiden palautukset, yritysmyynneistä ja -hankinnoista, sopeuttamistoimista ja muista rakennejärjestelyistä aiheutuneet kustan- nukset ja niiden oikaisut, laajoista ja ennalta-arvaamattomista tuotannon katkoista aiheutuneet kustannukset ja niistä saadut korvaukset sekä oikeudenkäynteihin liittyvät erät. Metsä Board katsoo vertailukelpoisten tunnuslukujen heijastavan paremmin yhtiön operatiivista suorituskykyä poistamalla normaalin liiketoiminnan ulkopuolelta lähtöisin olevien erien ja liiketapahtumien tulosvaikutuksen.

Täsmäytyslaskelma vertailukelpoisista eristä

Milj. euroa

2025

2024

Liiketulos

-169,5

62,3

Poistot ja arvonalentumiset

165,6

113,6

Käyttökate

-3,9

175,9

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät:

Vaihto-omaisuuden alaskirjaus

5,8

Henkilöstökulut

15,0

Osuus osakkuusyrityksen tuloksesta

4,4

-1,4

Liiketoiminnan muut kulut

8,3

0,5

Yhteensä

33,5

-0,9

Vertailukelpoinen käyttöakte

29,6

175,0

Poistot ja arvonalentumiset

-165,6

-113,6

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät:

Arvonalentumiset ja arvonalentumisten peruutukset

55,9

7,6

Vertailukelpoinen liiketulos

-80,2

69,0

Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksista

0,0

0,0

Rahoitustuotot- ja kulut yhteensä

-17,3

-10,8

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät:

Rahoituserät

0,0

Vertailukelpoinen tulos ennen veroja

-97,5

58,2

Tuloverot

22,3

-12,0

Verot vertailukelpoisuuteen vaikuttavista eristä

-17,1

-1,5

Vertailukelpoinen kauden tulos

-92,2

44,6

"+" -merkkiset erät ovat vertailukelpoisuuteen vaikuttavia kuluja

"-" -merkkiset erät ovat vertailukelpoisuuteen vaikuttavia tuottoja

Vuoden 2025 liiketuloksen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät olivat yhteensä -89,4 miljoonaa euroa. Erät muodostuivat Takon tehtaan arvon- alentumiseen liittyvistä eristä -27,3 miljoonaa euroa, kustannussäästö- ja tulosparannusohjelmasta -21,0 miljoonaa euroa, toiminnan-ohjausjär- jestelmän (ERP) uudistushankkeen arvon-alentumisesta -35,0 miljoonaa euroa, osakkuusyhtiö Metsä Fibren liiketoimintaan liittyvistä eristä -4,4 miljoonaa euroa ja muista eristä -1,7 miljoonaa euroa.

Vuoden 2024 liiketuloksen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät olivat yhteensä -1,4 miljoonaa euroa. Erät muodostuivat liiketoimintaan kuulumattoman maa-alueen myyntivoitosta 2,7 miljoonaa euroa sekä osakkuusyhtiö Metsä Fibren Kemin vanhan sellutehtaan sulkemiseen liitty- västä alaskirjauksesta, lakkautettujen Venäjän toimintojen muuntoerosta, käyttöomaisuuserien myyntitappiosta ja muista eristä -4,1 miljoonaa euroa.

184

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä

Johdanto

Tämä selvitys Metsä Board Oyj:n (”Metsä Board” tai ”yhtiö”) hallinto- ja ohjausjärjestelmästä on laadittu Suomen Arvopaperimarkkinayhdis- tyksen julkistaman Suomen listayhtiöiden hal- linnointikoodin 2025 (hallinnointikoodi) mukai- sesti, ja annettu erillään hallituksen toimintaker- tomuksesta ja julkaistu samanaikaisesti yhtiön tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen kanssa. Hallinnointikoodi on saatavilla verkko-osoit- teessa www.cgfinland.fi/hallinnointikoodi/ .

Metsä Board on suomalainen julkinen osakeyhtiö, jonka A- ja B-sarjan osakkeet ovat julkisen kaupankäynnin kohteena Nasdaq Helsinki Oy:n (Helsingin pörssi) virallisella pörssilistalla. Metsä Board noudattaa yhtiön hallinnoinnissa erityisesti osakeyhtiölakia, yhtiön yhtiöjärjestystä, soveltuvien lakien nojalla annettuja säädöksiä ja määräyksiä, Helsingin pörssin sääntöjä ja suosituksia pörssiyhtiöihin soveltuvin osin sekä Finanssivalvonnan antamia

määräyksiä ja ohjeita. Metsä Board noudattaa hallinnointikoodia, eikä yhtiö tällä hetkellä poikkea koodin yksittäisistä määräyksistä.

Tämä selvitys on käsitelty hallituksen tarkastusvaliokunnassa. Yhtiön tilintarkastaja on tarkastanut, että tämä selvitys on annettu ja että selvityksen sisältämä kuvaus taloudelliseen raportointiprosessiin liittyvien sisäisen valvon- nan ja riskienhallinnan järjestelmien pääpiirteistä on yhdenmukainen tilinpäätöksen kanssa.

Metsä Boardin hallintomalli

Yhtiön lakisääteisiä toimielimiä ovat yhtiöko- kous, hallitus ja toimitusjohtaja, joiden tehtävät ja vastuut määräytyvät Suomen osakeyhtiölain mukaisesti. Yhtiön toimintojen koordinoinnista ja operatiivisesta johtamisesta huolehtii lisäksi toimitusjohtajan apuna toimiva johtoryhmä, jonka jäsenet (toimitusjohtaja mukaan lukien) eivät ole hallituksen jäseniä.

YHTIÖKOKOUS

HALLITUS

HALLITUKSEN VALIOKUNNAT

Tarkastusvaliokunta

Nimitys- ja HR-valiokunta

Toimitusjohtaja

Johtoryhmä

TALOUDELLINEN RAPORTOINTI Kestävyysraportointi

Sisäinen tarkastus | Tilintarkastus

Metsä boardin hallintomalli

Yhtiökokous

Yhtiökokous on yhtiön ylin päättävä elin, jossa osakkeenomistajat käyttävät päätösvaltaansa. Jokaisella osakkeenomistajalla on oikeus osal- listua yhtiökokoukseen noudattamalla yhtiöko- kouskutsussa kuvattua menettelyä. Yhtiökokous päättää osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen mukaan sille kuuluvista asioista, joita ovat muun muassa:

tilinpäätöksen vahvistaminen

voitonjako

vastuuvapauden myöntäminen hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle

hallituksen jäsenten valinta ja hallituksen jäsenten palkkiot

palkitsemispolitiikan ja palkitsemisraportin hyväksyminen neuvoa-antavasti

tilintarkastajan ja kestävyysraportoinnin varmentajan valinta ja palkkio

muut yhtiökokoukselle ehdotetut asiat. verkkosivuilla.

Osakkeenomistajalla on oikeus saada yhtiökokoukselle kuuluva asia yhtiökokouksen käsiteltäväksi, jos hän kirjallisesti sitä vaatii hallitukselta niin hyvissä ajoin, että asia voidaan sisällyttää kokouskutsuun. Vuonna 2025 määräpäivä oli 9. tammikuuta 2025. Yhtiön varsinainen yhtiökokous pidetään vuosittain viimeistään kesäkuussa. Kutsu yhtiökokoukseen toimitetaan aikaisintaan kolme kuukautta ja viimeistään kolme viikkoa ennen kokousta, kuitenkin vähintään yhdeksän (9) päivää ennen yhtiökokouksen täsmäytyspäivää julkistamalla se pörssitiedotteella sekä julkaisemalla se yhtiön verkkosivuilla.

Ylimääräinen yhtiökokous pidetään, jos hallitus katsoo siihen olevan aihetta, tai jos tilintarkastaja taikka osakkeenomistajat, jotka edustavat vähintään 1/10 kaikista osakkeista, sitä kirjallisesti vaativat tietyn asian käsittelyä varten.

Hallitus

Metsä Boardin hallituksen tehtävät määräytyvät osakeyhtiölain, yhtiön yhtiöjärjestyksen ja halli- tuksen vahvistaman kirjallisen työjärjestyksen mukaisesti. Metsä Boardin hallituksen tehtävänä on huolehtia yhtiön hallinnosta ja sen toiminnan

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä

185

asianmukaisesta järjestämisestä. Hallitus vastaa yhtiön varainhoidon ja kirjanpidon valvonnan asianmukaisesta järjestämisestä. Hallitus myös vastaa Metsä Board -konsernin ohjauksesta ja valvonnasta. Hallitukselle kuuluvat yhtiön toi- minnan laajuus ja laatu huomioon ottaen asiat, jotka ovat taloudellisesti, liiketoiminnallisesti tai periaatteellisesti merkittäviä ja laajakantoisia eivätkä siten kuulu päivittäisen liiketoiminnan johtamiseen. Hallitus muun muassa päättää yhtiön strategiasta, merkittävistä investoin- neista, yhtiön organisaatiorakenteesta ja merkittävistä rahoitusta koskevista asioista. Hallitus huolehtii siitä, että yhtiön toiminta on vastuullista ja ottaa huomioon osakkeenomis- tajien kollektiivisen edun ohella myös yhtiön muiden sidosryhmien edut.

Metsä Boardin hallituksella on toimintaansa varten kirjallinen työjärjestys. Sen mukaisesti hallituksen tehtävänä on muun muassa:

nimittää ja erottaa toimitusjohtaja ja tämän sijainen ja päättää toimitusjohtajan toimisuh- teen ehdoista

huolehtia yhtiön kirjanpidon ja varainhoidon sekä riskienhallinnan ja taloudellisen raportointiprosessin sekä kestävyysrapor- tointiprosessin valvonnan järjestämisestä ja arvioida konsernin merkittävimpiä riskejä

valvoa, että toimitusjohtaja hoitaa yhtiön juoksevaa hallintoa hallituksen ohjeiden ja määräysten mukaisesti

vahvistaa yhtiön toiminnassa noudatettavat arvot ja hallituksen monimuotoisuusperiaatteet

valvoa ja ohjata yhtiön panostusta kestävään kehitykseen

käsitellä ja hyväksyä yhtiön pitkän tähtäimen suunnitelma, strategia sekä vuosittainen toimintasuunnitelma ja budjetti

päättää merkittävistä investoinneista ja yritysjärjestelyistä sekä liiketoimintojen ostoista, myynneistä ja lopettamisista

päättää merkittävistä rahoitusjärjestelyistä, mukaan lukien velkarahoitus, vakuuksien antaminen ja tytäryhtiöiden pääomahuolto

päättää lahjoitusten myöntämisestä siltä osin kuin ne eivät kuulu yhtiökokouksen toimivaltaan

päättää itselleen kuuluvan toimivallan delegoinnista nimenomaisin hyväksyntära- join ja valtuutussäännöin sekä myöntää ja peruuttaa yhtiön edustamisoikeus

kutsua koolle yhtiökokous ja valvoa, että yhtiökokouksen päätökset pannaan täytäntöön

allekirjoittaa ja esittää varsinaisen yhtiöko- kouksen hyväksyttäväksi tilinpäätös ja toi- mintakertomus sisältäen kestävyysraportin, ja tehdä voitonjakoehdotus

hyväksyä ja julkistaa tilinpäätöstiedote, puolivuosikatsaus ja osavuosikatsaus kultakin vuosineljännekseltä

hyväksyä keskeiset liiketoimintaa ohjaavat politiikat sekä sisäpiiriohje ja tiedottamista koskeva tiedonantopolitiikka, ja valvoa niiden noudattamista

päättää palkitsemisjärjestelmistä ja niiden perusteista ja ehdoista sekä seurata niiden toteutumista.

Hallituksen työjärjestys on kokonaisuudessaan saatavilla yhtiön verkkosivuilla https://www. metsagroup.com/globalassets/metsa-board/ documents/investors/corporate-governance/ fi/general/metsa-board-hallituksen-tyojarjestys. pdf . Hallitus voi delegoida sen yleistoimivaltaan kuuluvia asioita toimitusjohtajan tai muun johdon hoidettavaksi ja vastaavasti ottaa pää- tettäväkseen toimitusjohtajan yleistoimivaltaan kuuluvan asian.

Hallitus arvioi vuosittain omaa toimintaansa sekä yhtiön hallinnointiperiaatteita ja tekee niihin mahdollisesti tarvittavat muutokset.

Hallituksen kokoonpano, monimuotoisuus ja riippumattomuus

Hallituksen kokoonpanon ja jäsenmäärän on mahdollistettava hallitukselle kuuluvien tehtä- vien tehokas hoitaminen. Hallituksen kokoonpa- nossa on otettu huomioon yhtiön kehitysvaihe, omistuspohja, toimialan erityisvaatimukset sekä yhtiön toiminnan tarpeet. Hallituksen tavoite on luoda monimuotoinen hallitus, kuitenkin niin, että hallituksen jäseneksi valittavalla tulee olla tehtävän edellyttämä pätevyys ja mahdollisuus käyttää tehtävän hoitamiseen tarvittava määrä aikaa. Hallituksessa on tasapuolisesti nais- ja miesjäseniä.

Hallitus on vahvistanut itselleen monimuo- toisuusperiaatteet, jotka ovat saatavilla yhtiön verkkosivuilla. Hallitus tunnistaa monimuotoisen ja laaja-alaisen hallituskokoonpanon yhtiölle ja sen osakkeenomistajille tuomat edut. Monimuo- toisuus tukee hallituksen avointa työilmapiiriä, itsenäistä roolia ja päätöksentekoa. Hallituksen keskeisenä tehtävänä on myös tukea ja haastaa yhtiön toimivaa johtoa monista eri näkökulmista ennakoivasti ja johdonmukaisesti. Hallituksen ja sen valiokuntien tehtävien menestyksekäs hoitaminen edellyttää monimuotoista kokoonpanoa, osaamista ja kokemusta sekä

hallituksen yksittäisten jäsenten henkilö- kohtaisten ominaisuuksien huomioimista. Edelleen monimuotoisuuden tulee tukea yhtiön kulloistakin kehitysvaihetta sekä vastata yhtiön ja sen liiketoiminnan kehityksen tulevaisuuden tarpeisiin. Hallituksen kokoonpano täyttää sen monimuotoisuudelle määrittelemät periaatteet.

Sukupuolijakauma

%

Miehiä 62,5

Naisia 37,5

Ikäjakauma

%

51–60 63

61–64 25

>65 12

Metsä Board on tunnistanut hallituksen moni- muotoisuuden kannalta olennaiseksi yhtiön toimialan tuntemuksen ohella kokemuksen eri toimialoilta ja kansainvälisestä toimintaympä- ristöstä. Lisäksi hallituksen jäsenten toisiaan täydentävä koulutustausta, johtamiskokemus yritystoiminnan eri osa-alueilta, sekä monipuo- linen ikä- ja sukupuolijakauma on tunnistettu monimuotoisuutta edistäviksi tekijöiksi. Metsä Boardin tavoitteena on, että hallituksessa on edustettuna naisia ja miehiä siten, että aliedustetun sukupuolen edustajia on vähintään 40 prosenttia yhtiön hallituksen jäsenistä soveltuvien pyöristyssääntöjen mukaisesti. Hallituksen nimitys- ja HR-valiokunta huomioi monimuotoisuutta koskevat periaatteet tehdes- sään vuosittain varsinaiselle yhtiökokoukselle ehdotuksen hallituksen kokoonpanoksi. Hallituk- sen monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden toteutumista seurataan osana hallituksen ja sen nimitys- ja HR-valiokunnan normaalia toimintaa.

Yhtiöjärjestyksen mukaisesti hallitukseen tulee valita vähintään viisi ja enintään kymmenen varsinaista jäsentä, jotka osakkeenomistajat valitsevat varsinaisessa yhtiökokouksessa toimikaudeksi, joka alkaa jäsenen valinneen yhtiökokouksen päättymisestä ja jatkuu seuraa- van varsinaisen yhtiökokouksen loppuun. Peräk- käisten toimikausien määrää ei ole rajoitettu.

186

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä

Hallitus valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.

Vuoden 2025 yhtiökokouksen valitsemaan hallitukseen on kuulunut kymmenen (10) jäsentä, joista 60 prosenttia on miehiä (6) ja 40 prosenttia naisia (4). Hallituksen jäsenten ikäjakauma on ollut 45–65 vuotta.

Hallituksen kymmenestä (10) jäsenestä 80 prosenttia jäsenistä (8) on ollut riippumattomia yhtiöstä ja 60 prosenttia jäsenistä (6) on ollut riippumattomia yhtiön merkittävästä osakkeenomistajasta.

Hallituksen puheenjohtaja Ilkka Hämälä erosi hallituksesta 1.7.2025 alkaen ja uudeksi hallituk- sen puheenjohtajaksi valittiin Jussi Vanhanen.

Erja Hyrsky ilmoitti erostaan hallituksesta 31.7.2025. Hän siirtyi Metsä Board Oyj:n kaupalliseksi johtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi 1.8.2025 alkaen.

Hallitukseen on kuulunut 31.12.2025 kahdek- san (8) jäsentä, joista 62,5 prosenttia on miehiä (5) ja 37,5 prosenttia naisia (3). Hallituksen jäsenten ikäjakauma 31.12.2025 on ollut 45–65 vuotta.

31.12.2025 hallituksen kahdeksasta (8) jäsenestä 88 prosenttia jäsenistä (7) on ollut riippumattomia yhtiöstä ja 63 prosenttia jäsenistä (5) on ollut riippumattomia yhtiön merkittävästä osakkeenomistajasta.

Hallituksessa ei ole yhtiön toimivaan johtoon kuuluvia henkilöitä.

Hallituksella on kokonaisuutena laaja-alainen kokemus hyvästä hallintotavasta, kansainväli- sestä liiketoiminnasta ja johtamisesta joko ope- ratiivisissa tehtävissä tai luottamustehtävissä eri toimialoilta, mukaan luettuna yhtiön toimialalta eli metsäteollisuudesta sekä muun muassa teräs- ja konepajateollisuudesta, kansainvälisen kaupan alalta ja tilintarkastuksen toimialalta. Hallituksessa on myös useiden vuosien ajalta kokemusta kestävyys- ja vastuullisuusasioiden johtamisesta sekä niihin liittyvien riskien ja mahdollisuuksien arvioinnista. Hallituksen kokoonpano sekä yhteenveto hallituksen jäsen- ten työhistoriasta ja luottamustoimista löytyvät tämän selvityksen lopusta hallituksen jäsenten esittelystä sekä yhtiön verkkosivuilta https:// www.metsagroup.com/fi/metsaboard/sijoittajat/ hallinnointi/hallitus/ .

Tilikaudella 2025 hallitus piti yhteensä 20 kokousta. Hallituksen jäsenet osallistuivat kokouksiin 99-prosenttisesti (osallistuminen oli 96 % vuonna 2024 ja 97 % vuonna 2023).

Osallistuminen hallituksen ja valiokuntien kokouksiin jäsenittäin

Hallituksen jäsen

Hallituksen kokousten lukumäärä

Osallis- tumis-%

Riippumat- tomuus yhtiöstä

Riippumat- tomuus merkittäväs- tä osakkeen- omistajasta

Ilkka Hämälä (1.7.2025 saakka hallituksen puheenjohtaja)

11/11

100

Ei

Ei

Jussi Vanhanen (20.3.2025 alkaen hallituksen jäsen, 1.7.2025 alkaen hallituksen puheenjohtaja)

13/13

100

Ei

Ei

Jussi Linnaranta

20/20

100

Kyllä

Ei

Leena Craelius

18/20

90

Kyllä

Kyllä

Raija-Leena Hankonen-Nybom

20/20

100

Kyllä

Kyllä

Erja Hyrsky (1.8.2025 saakka)

13/13

100

Kyllä

Kyllä

Mari Kiviniemi

20/20

100

Kyllä

Kyllä

Mikko Mäkimattila

20/20

100

Kyllä

Ei

Jukka Moisio

20/20

100

Kyllä

Kyllä

Juha Vanhainen

20/20

100

Kyllä

Kyllä

Hallituksen valiokunnat

Hallitus voi tarvittaessa päättää perustavansa valiokuntia valmistelemaan ja käsittelemään hallituksen apuna sille kuuluvia asioita. Hallitus on nimittänyt keskuudestaan tarkastusvalio- kunnan sekä nimitys- ja HR-valiokunnan. Hallitus nimittää vuosittain varsinaisen yhtiökokouksen jälkeen kunkin valiokunnan puheenjohtajan ja jäsenet. Hallitus ja sen valiokunnat voivat käyttää apunaan myös yhtiön ulkopuolisia neuvonantajia.

Valiokuntien esitysten pohjalta lopulliset päätökset valiokuntien tehtäviin kuuluvissa asioissa tekee hallitus, pois lukien nimitys- ja HR-valiokunnan suoraan yhtiökokoukselle tekemät ehdotukset hallituksen kokoonpanosta ja palkkioista.

Tarkastusvaliokunta

Tarkastusvaliokunnan tehtävänä on avustaa hallitusta varmistamaan yhtiön taloudellisen raportoinnin, laskennan menetelmien sekä tilinpäätöksen ja muun yhtiön julkistaman taloudellisen tiedon sekä kestävyysraportoinnin oikeellisuus, tasapainoisuus, läpinäkyvyys ja sel- keys. Tarkastusvaliokunta seuraa säännöllisesti sisäisen valvonnan ja johtamisen järjestelmiä ja seuraa taloudellisten ja kestävyysriskien raportoinnin sekä tilintarkastuksen ja kestä- vyysraportointivarmentamisen etenemistä. Tarkastusvaliokunta arvioi sisäisen tarkastuksen toimintaa ja laajuutta, yhtiön riskienhallintaa, keskeisiä riskialueita sekä lakien ja määräysten noudattamista. Se arvioi tilintarkastajan ja tilin- tarkastusyhteisön riippumattomuutta ja antaa

hallitukselle suosituksen yhtiön tilintarkastajan valitsemisesta. Tarkastusvaliokunta käsittelee myös sisäisen tarkastuksen puolivuosittaiset toimintasuunnitelmat ja merkittävistä tarkastuk- sista laaditut raportit.

Valiokunnan jäsenillä tulee olla riittävä laskentatoimen ja tilinpäätöskäytännön asiantuntemus. Tarkastusvaliokunta kokoontuu säännöllisesti, vähintään neljä kertaa vuodessa. Kokousten yhteydessä valiokunta kuulee yhtiön tilintarkastajaa. Valiokunnan puheenjohtaja antaa hallitukselle raportin tarkastusvalio- kunnan jokaisesta kokouksesta. Tehtävät ja vastuualueet on määritelty valiokunnan työjärjestyksessä, jonka hallitus on hyväksynyt ( https://www.metsagroup.com/globalassets/ metsa-board/documents/investors/corpora- te-governance/fi/general/metsa-board-tarkas- tusvaliokunnan-tyojarjestys.pdf ).

Tarkastusvaliokunnan kokouksissa ovat valio- kunnan kutsuessa edustettuina myös yhtiön tilintarkastaja, toimitusjohtaja ja talousjohtaja sekä muita johdon edustajia ja ulkopuolisia neuvonantajia tarpeen mukaan.

Vuoden 2025 varsinaisen yhtiökokouksen jälkeen tarkastusvaliokunnan jäseninä ovat toimineet alla olevassa taulukossa luetellut hallituksen jäsenet. Valiokunnan jäsenet ovat riippumattomia yhtiöstä ja sen merkittävästä osakkeenomistajasta.

Tarkastusvaliokunta kokoontui viisi kertaa vuoden 2025 aikana. Kaikki jäsenet osallistuivat kaikkiin kokouksiin (osallistuminen oli 96 % vuonna 2024 ja 92 % vuonna 2023).

187

Tarkastusvaliokunnan jäsen

Kokousten lukumäärä

Osallistumis-%

Raija-Leena Hankonen-Nybom (puheenjohtaja)

5/5

100

Leena Craelius

5/5

100

Erja Hyrsky (20.3.2025 alkaen)

2/2

100

Mari Kiviniemi

5/5

100

Jukka Moisio (20.3.2025 saakka)

1/1

100

Juha Vanhainen

5/5

100

Nimitys- ja HR-valiokunta

Nimitys- ja HR-valiokunnan tehtävänä on toimia hallituksen apuna yhtiön toimitusjohtajan, toimitusjohtajan mahdollisen sijaisen ja muun ylimmän johdon nimitys- ja palkitsemisasioissa sekä valmistella johdon ja henkilökunnan palkitsemisjärjestelmiin liittyvät asiat. Lisäksi valiokunta tekee yhtiökokoukselle ehdotuksen hallituksen jäsenmääräksi, kokoonpanoksi sekä hallituksen jäsenten palkitsemiseksi. Valiokunta myös suosittaa, valmistelee ja esittää hallituksen hyväksyttäväksi toimitusjohtajan (ja toimitus- johtajan sijaisen) nimityksen, tämän palkan ja palkkiot sekä valmistelee ja antaa hallitukselle ja toimitusjohtajalle suosituksia johdon ja henki- löstön palkitsemiseen ja palkitsemisjärjestelmiin liittyvissä asioissa.

Valiokunta kokoontuu säännöllisesti vähintään neljästi vuodessa. Valiokunta

esittää valiokunnan ehdotukset hallitukselle ja puheenjohtaja antaa hallitukselle raportin nimi- tys- ja HR-valiokunnan jokaisesta kokouksesta. Nimitys- ja HR-valiokunnan tehtävät ja vastuut on määritelty valiokunnan työjärjestyksessä, jonka hallitus on hyväksynyt ( https://www. metsagroup.com/globalassets/metsa-board/ documents/investors/corporate-governance/ fi/general/metsa-board-nimitys-ja-hr-valiokun- nan-tyojarjestys.pdf ).

Vuoden 2025 varsinaisen yhtiökokouksen jälkeen nimitys- ja HR-valiokunnan jäseninä ovat toimineet alla olevassa taulukossa luetellut hallituksen jäsenet.

Nimitys- ja HR-valiokunta kokoontui seitse- män kertaa vuoden 2025 aikana. Kaikki jäsenet osallistuivat kaikkiin kokouksiin (osallistuminen oli 100 % myös vuosina 2024 ja 2023).

Nimitys- ja HR-valiokunnan jäsen

Kokousten lukumäärä

Osallistumis-%

Ilkka Hämälä (1.7.2025 saakka puheenjohtaja)

3/3

100

Jussi Vanhanen (20.3.2025 alkaen valiokunnan jäsen, 1.7.2025 alkaen valiokunnan puheenjohtaja)

5/5

100

Erja Hyrsky

2/2

100

Jussi Linnaranta

7/7

100

Jukka Moisio

5/5

100

Mikko Mäkimattila

7/7

100

Toimitusjohtaja

Toimitusjohtajana 7.4.2025 aloittanut Esa Kaikkonen (syntynyt 1969) on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti, varatuomari. Yhtiön toimitusjohtajana 6.4.2025 asti toimi diplomi- insinööri, MBA Mika Joukio (syntynyt 1964).

Toimitusjohtaja vastaa yhtiön juoksevan hallinnon johtamisesta hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti. Toimitus- johtajan velvollisuutena on lisäksi varmistaa, että yhtiön kirjanpito on hoidettu lain mukaisesti ja varainhoito järjestetty luotettavalla tavalla. Toimitusjohtaja johtaa yhtiön päivittäistä

liiketoimintaa ja vastaa eri toimintojen valvon- nasta ja ohjaamisesta.

Toimitusjohtajalle on laadittu kirjallinen toimitusjohtajasopimus, joka on hallituksen hyväksymä. Hallitus valvoo toimitusjohtajan toi- mintaa ja antaa arvionsa siitä kerran vuodessa. Toimitusjohtaja kuuluu työntekijäin eläkelain piiriin. Se tarjoaa palvelusaikaan ja työansioihin perustuvan eläketurvan laissa säädetyllä tavalla. Suomen työeläkejärjestelmässä ansioiksi luetaan peruspalkka, palkkiot ja verotettavat luontoisedut, mutta ei optioista eikä johdon osakepalkkiojärjestelmästä saatuja tuloja. Toimitusjohtaja kuuluu myös maksuperusteisen

lisäeläkejärjestelyn piiriin, minkä mukaisesti toimitusjohtaja on oikeutettu jäämään eläkkeelle 62-vuotiaana.

Hallitus nimittää ja erottaa toimitusjohtajan. Toimitusjohtaja voidaan irtisanoa hallituksen päätöksellä ilman eri syytä. Toimitusjohtaja voi myös irtisanoutua tehtävästään. Molemminpuolinen irtisanomisaika on kuusi kuukautta. Hallitus voi kuitenkin päättää, että toimitusjohtajan toimisuhde yhtiöön päättyy ilman irtisanomisaikaa. Hallituksen irtisanoessa toimitusjohtajan toimitusjohtajalla on oikeus 12 kuukauden palkkaa vastaavaan erokorvaukseen.

Toimitusjohtajan sijainen

Hallitus voi halutessaan nimittää toimitusjoh- tajalle sijaisen. Toimitusjohtajan sijainen vastaa toimitusjohtajan tehtävistä toimitusjohtajan ollessa estynyt. Yhtiön toimitusjohtajalle ei tällä hetkellä ole nimitetty sijaista.

Yhtiön johtoryhmä

Metsä Boardin operatiivisessa johtamisessa toimitusjohtajaa avustaa yhtiön johtoryhmä, jonka muodostavat toimitusjohtajan lisäksi hänelle suoraan raportoivat johtajat Jussi Nopo- nen (tuotanto- ja toimitusketjujohtaja), Camilla Wikström (henkilöstöjohtaja) Erja Hyrsky (kaupallinen johtaja, 1.8.2025 alkaen) sekä Laura Remes (muutosjohtaja, 6.10.2025 alkaen). Lisäksi Minna Björkman nimitettiin 31.7.2025 johtoryhmän jäseneksi (Containerboard-lii- ketoiminnan johtaja) 5.1.2026 alkaen. Anssi Tammilehto nimitettiin 24.10.2025 yhtiön talous- johtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi viimeistään 2.2.2026 alkaen. Metsä Groupin Senior Vice President, Group Finance Antti Kiljunen toimii väliaikaisena talousjohtajana lokakuusta 2025 alkaen Tammilehdon aloitukseen asti.

Vuoden 2025 johtoryhmässä toimineet Markku Leskelä (kehitysjohtaja) ja Harri Pihlajaniemi (tuotanto- ja teknologiajohtaja) ovat jättäneet johtoryhmän 1.8.2025. Henri Sederholm (talousjohtaja) jätti johtoryhmän 24.10.2025.

Jussi Noponen nimitettiin 15.1.2026 Metsä Groupin puutuoteliiketoiminnasta vastaavan Metsä Woodin toimialajohtajaksi ja Metsä Groupin johtoryhmän jäseneksi 1.3.2026 alkaen. Samalla Laura Remes nimitettiin tuotanto- ja toimitusketjujohtajaksi. Anssi Tammilehto tulee vastaamaan 1.3.2026 alkaen talousjohtajan teh- tävien lisäksi Remekselle aiemmin kuuluneista muutosjohtajan tehtävistä.

188

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Johtoryhmän tehtäviä ja vastuualueita ovat muun muassa investointien suunnittelu, yhtiön strategisten suuntaviivojen laatiminen ja valmistelu, resurssien kohdentaminen, juokse- vien toimintojen valvonta sekä useiden yhtiön hallituksessa käsiteltävien asioiden valmistelu. Johtoryhmä kokoontuu toimitusjohtajan kutsusta pääsääntöisesti vähintään kerran kuukaudessa sekä lisäksi aina tarvittaessa.

Johtoryhmän jäsenet ovat vastuussa oman vastuualueensa toiminnasta. Toimintoja tukevat keskitetyt tukitoiminnot, joista useimmat ovat yhteisiä Metsä Groupin muiden yhtiöiden kanssa. Tukitoiminnot perustuvat erillisiin palvelusopimuksiin, jotka ovat markkinaehtoisia.

Johtoryhmän jäsenillä on kirjalliset työ- tai toimisopimukset. Heillä ei toimitusjohtajaa lukuun ottamatta ole lakisääteisestä eläketur- vasta poikkeavia eläkejärjestelyjä. Johtoryhmän jäsenten irtisanomisaika on kuusi kuukautta molemmin puolin.

Sisäinen valvonta, sisäinen tarkastus ja riskienhallinta

Tuloksellinen liiketoiminta edellyttää, että toimintaa valvotaan jatkuvasti ja riittävän tehokkaasti. Metsä Boardin sisäinen johtamis- ja valvontamenettely perustuu osakeyhtiölakiin, pörssiyhtiöitä koskeviin muihin lakeihin ja säädöksiin, yhtiöjärjestykseen, Helsingin pörssin sääntöihin ja suosituksiin, hallinnointikoodin suosituksiin sekä yhtiön omiin hyväksyttyihin toimintatapoihin ja -periaatteisiin. Sisäistä valvontaa toteutetaan koko organisaatiossa. Sisäisen valvonnan menetelmiä ovat muun muassa sisäiset ohjeistukset ja valvontaa tuke- vat raportointijärjestelmät. Sisäisen valvonnan toimivuutta arvioi puolestaan Metsä Groupin sisäinen tarkastus. Ulkoinen valvonta kuuluu Metsä Boardin tilintarkastajalle ja toimivaltaisille viranomaisille. Seuraavassa on kuvattu Metsä Boardia koskevan sisäisen valvonnan, riskien- hallinnan ja sisäisen tarkastuksen periaatteet, toiminnan tavoitteet sekä vastuusuhteet. Kestävyysraportoinnin sisäinen valvonta ja riskienhallinta on kuvattu yhtiön toimintaker- tomukseen sisältyvässä kestävyysraportissa osassa Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta.

Sisäinen valvonta

Sisäinen valvonta käsittää Metsä Boardissa talo- udellisen raportoinnin, kestävyysraportoinnin ja muun toiminnan valvonnan. Sisäistä valvontaa

toteuttavat yhtiön hallitus ja toimiva johto sekä koko henkilökunta. Sisäisellä valvonnalla pyritään varmistamaan yhtiölle asetettujen päämäärien ja tavoitteiden saavuttaminen, resurssien taloudellinen, tarkoituksenmukainen ja tehokas käyttö, taloudellisen ja muun johtamisinformaation sekä kestävyystietojen luotettavuus ja oikeellisuus, ulkoisen sääntelyn ja sisäisten menettelytapojen noudattaminen, toiminnan, tietojen sekä omaisuuden riittävä turvaaminen sekä riittävät ja asianmukaisesti järjestetyt manuaaliset ja tietotekniset järjestel- mät toiminnan tueksi.

Sisäinen valvonta jakautuu (i) ennalta ehkäisevään valvontaan, kuten yhtiön arvojen, yleisten toiminta- ja liiketapaperiaatteiden määrittämiseen, (ii) päivittäiseen valvontaan, kuten toiminnan ohjaukseen ja kontrolleihin toimintajärjestelmineen ja työohjeineen sekä (iii) jälkikäteiseen valvontaan, kuten johdon arviointeihin ja tarkistuksiin, vertailuihin ja todentamisiin, joilla varmistetaan tavoitteiden saavuttamista ja valvotaan sovittujen toiminta- ja kontrolliperiaatteiden noudattamista. Yhtiön yrityskulttuuri, johtamistapa ja suhtautuminen valvontaan luovat yhdessä perustan koko sisäiselle valvonnalle.

Taloudellisen raportointiprosessin valvonta, luotonvalvonta ja hyväksymisoikeudet

Metsä Boardin eri toimintojen ja keskushallinnon talousorganisaatiot vastaavat taloudellisesta raportoinnista. Tehdas- ja myyntiyksiköt raportoivat taloudelliset luvut kuukausittain. Kunkin yksikön controller-toiminto tarkastaa vastuualueensa kuukausitulokset ja raportoi ne edelleen keskushallinnolle. Toimintojen kan- nattavuuskehitystä ja liiketoimintariskejä sekä -mahdollisuuksia käydään läpi kuukausittaisissa kokouksissa, joihin osallistuvat yhtiön ja kunkin toiminnon johto. Tulos raportoidaan kuukausit- tain hallitukselle ja johtoryhmälle.

Luotonvalvonnan ohjaus on keskitetty yhtiön luottokomitealle, joka kokoontuu vähintään vuosineljänneksittäin. Luotonvalvojat seuraavat myyntisaamisten kehittymistä Metsä Groupin luottojohtajan alaisuudessa kussakin myyn- tiyhtiössä. Vastapuolikohtaiset luottolimiitit asetetaan hallituksen hyväksymän luottopoli- tiikan puitteissa yhteistoiminnassa keskitetyn luotonvalvonnan, myynnin ja talousjohdon kanssa. Luottoriskien kehitys raportoidaan hallitukselle säännöllisesti.

Kustannusten, merkittävien sopimusten ja investointien hyväksymisoikeudet on määritelty portaittain eri organisaatiotasoille hallituksen vahvistamalla tavalla sekä toimitusjohtajan ja muun johdon erikseen antamien valtuuksien rajoissa. Investointien seuranta hoidetaan yhtiön taloustoiminnon toimesta hallituksen hyväksymän investointipolitiikan mukaisesti. Investoinnit käsitellään esihyväksynnän jälkeen toimintojen ja yhtiön johtoryhmässä vuosittaisen investointisuunnitelman antamissa puitteissa. Merkittävimmät investoinnit viedään erikseen hallituksen hyväksyttäväksi. Investointien seurantaraportit kerätään vuosineljänneksittäin.

Sisäinen tarkastus

Sisäinen tarkastus on riippumatonta ja objektiivista arviointi- ja varmistus- sekä kon- sultointitoimintaa. Sisäinen tarkastus avustaa hallitusta sen valvontatehtävän hoidossa ja tukee Metsä Boardia ja sen johtoa tavoitteiden saavuttamisessa tarjoamalla järjestelmällisen lähestymistavan riskienhallinta-, valvonta- sekä johtamis- ja hallintoprosessien tehokkuuden arviointiin ja kehittämiseen.

Metsä Boardin sisäistä tarkastusta toteuttaa Metsä Groupin sisäisen tarkastuksen yksikkö. Tarkastustyössä noudatetaan tarkastusva- liokunnan vahvistamaa sisäisen tarkastuksen toimintaohjetta. Sisäinen tarkastus raportoi toiminnallisesti tarkastusvaliokunnalle ja hallinnollisesti Metsä Groupin pääjohtajalle.

Sisäinen tarkastus laatii puolivuosittain toimintasuunnitelman, jonka tarkastusvalio- kunta hyväksyy. Tarkastustyö kohdistetaan riskiperusteisesti yhtiön toimintoihin ja yksiköihin, joiden on arvioitu olevan toiminnalle asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeisiä. Sisäinen tarkastus huolehtii yhteis- työssä tilintarkastuksen kanssa suunnitelmien koordinoinnista siten, että tarkastustyön riittävä kattavuus varmistetaan ja päällekkäinen työ vältetään. Vastaavasti yhteistyötä tehdään Metsä Groupin muiden varmistustoimintojen, kuten riskienhallinta-, sisäisen valvonnan ja compliance-toimintojen kanssa.

Tarkastuksen tuloksista laadittava tarkastusraportti jaetaan Metsä Boardin toimi- tusjohtajalle, johtoryhmälle, lakiasiainjohtajalle, tarkastuskohteen johdolle ja vastuuhenkilöille sekä tilintarkastajalle. Tarkastusraportit annetaan tiedoksi Metsä Groupin pääjohtajalle, talousjohtajalle ja tarvittaessa muulle konsernijohdolle.

189

Sisäinen tarkastus laatii tarkastusvalio- kunnalle puolivuosittain yhteenvetoraportin suoritetuista tarkastuksista, merkittävimmistä havainnoista ja suosituksista sekä johdon toimenpidesuunnitelmista ja niiden toteutumi- sesta. Tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja ja sisäisen tarkastuksen johtaja tapaavat myös säännöllisesti ilman johdon läsnäoloa.

Riskienhallinta

Riskienhallinta on keskeinen osa Metsä Boardin johtamista ja ohjaamista koko organisaatiossa. Liiketoiminnan johtaminen ja riskienhallinnan yhteensovittaminen perustuvat yhtiön hallituk- sen vahvistamiin toimintaperiaatteisiin, joiden tavoitteena on pitää kokonaisuus selkeänä, ymmärrettävänä ja käytännönläheisenä.

Riskienhallinnan tarkoitus on tukea yhtiön liiketoimintatavoitteiden saavuttamista ja arvon tuottamista omistajille sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Riskienhallinnassa tarkastellaan ja ennakoidaan järjestelmällisesti riskejä ja mah- dollisuuksia, ja päätökset tehdään tavoitteita tukevalla tavalla. Painopiste on ennakoivissa toimenpiteissä, jotka vähentävät riskin todennä- köisyyttä ja vaikutusta.

Riskienhallinta perustuu systemaattiseen prosessiin, joka on integroitu liiketoiminnan suunnittelu- ja operatiivisiinprosesseihin. Riskienhallinnan vastuut jaetaan eri toimielinten kesken. Hallitus vastaa yhtiön riskienhallin- nasta ja hyväksyy riskienhallintapolitiikan, tarkastusvaliokunta puolestaan arvioi yhtiön riskienhallinnan tasoja ja toimintatapoja sekä keskeisiä riskialueita ja tekee näiltä osin ehdotuksia hallitukselle. Toimitusjohtaja ja johtoryhmä ovat vastuussa riskienhallintape- riaatteiden määrittämisestä ja käyttöönotosta ja vastaavat myös siitä, että riskit otetaan huomioon yhtiön suunnitteluprosesseissa ja että niistä raportoidaan riittävällä ja asianmukaisella tavalla. Metsä Groupin Riskienhallintaprosessin omistaja vastaa riskienhallinnan prosessin kehittämisestä ja ylläpidosta yhteistyössä liike- toimintojen kanssa. Metsä Boardin riskikomitea koordinoi riskiarviointeja ja koostaa kaksi kertaa vuodessa yhteenvedon keskeisistä riskeistä,

jonka toimitusjohtaja esittelee hallitukselle johtoryhmäkäsittelyn jälkeen.

Liiketoimintariskeihin liittyy myös mahdol- lisuuksia, joita voidaan hyödyntää sovittujen rajojen puitteissa. Tietoisten riskinottopäätösten tulee perustua riskinkantokyvyn ja voitto-/ tappiopotentiaalin riittävään arviointiin ennen merkittäviä hankkeita ja investointeja.

Metsä Boardin riskienhallinta perustuu kokonaisvaltaiseen prosessiin, jossa korostetaan omaisuuden suojaa, liiketoiminnan jatkuvuutta, yhtiön turvallisuuden kehittämistä sekä kriisin- hallintaa ja jatkuvuus- ja toipumissuunnitelmien laatimista. Riittävä riskiarviointi on osa talou- dellisesti tai muutoin merkittävien hankkeiden esiselvitys- ja toteutusvaiheita.

Yhtiön tiedossa olevat merkittävimmät riskit ja epävarmuustekijät on kuvattu hallituksen toimintakertomuksessa.

Tilintarkastus

Metsä Boardin yhtiöjärjestyksen mukaisesti yhtiöllä on yksi tilintarkastaja, jonka tulee olla Patentti- ja rekisterihallituksen hyväksymä tilintarkastusyhteisö päävastuullisena tilintar- kastajanaan KHT-tilintarkastaja. Yhtiökokous valitsee tilintarkastajan vuosittain varsinaisessa yhtiökokouksessa. Tilintarkastus on kilpailutettu viimeksi vuonna 2021 ja kevään 2025 varsi- naisen yhtiökokouksen päätöksen mukaisesti yhtiön tilintarkastajana toimii KPMG Oy Ab, joka osoitti päävastuulliseksi tilintarkastajakseen KHT Kirsi Jantusen. Tarkastusvaliokunta valvoo tilintarkastajien valintamenettelyä ja antaa suosituksensa hallitukselle tilintarkastajan valintaa ja palkkiota koskevan päätösehdotuksen tekemisestä yhtiökokoukselle.

Konsernin tilintarkastajan tilintarkastuspalkkiot:

Konsernin tilintarkastajan KPMG:n tilintarkastuspalkkiot, milj. euroa

2025

2024

2023

Tilintarkastus

0,5

0,5

0,5

Tilintarkastajan lausunnot*

0,1

0,1

0,0

Veropalvelut

Muut palvelut

0,0

0,0

Yhteensä

0,6

0,7

0,6

*sisältää kestävyysraportin varmennuspalkkion

190

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Sisäpiirihallinto

Metsä Board ja sen konserniyhtiöt noudattavat sisäpiiriasioissa Suomen lainsäädäntöä, erityisesti arvopaperipaperimarkkinalakia sekä Euroopan Parlamentin ja Neuvoston asetusta N:o 596/2014 markkinoiden väärinkäytöstä (MAR), Finanssivalvonnan määräyksiä ja ohjeita sekä Helsingin pörssin sisäpiiriohjetta. Yhtiön hallitus on edellä mainittujen sääntöjen perus- teella hyväksynyt yhtiön oman sisäpiiriohjeen, joka on saatavilla yhtiön verkkosivuilla.

Sisäpiirihallinnon tavoitteena on mahdollistaa yhtiön sisäpiiriin kuuluvien henkilöiden avoin omistus yhtiössä ylläpitäen samanaikaisesti julkista luottamusta yhtiön arvopapereilla tapahtuvaan kaupankäyntiin ja hinnanmuodos- tukseen. Sisäpiiriin kuuluvia sekä taloudellisen raportoinnin valmisteluun osallistuvia ohjeiste- taan ja koulutetaan säännöllisin väliajoin.

Yhtiö ei ylläpidä pysyvää yrityskohtaista sisäpiirirekisteriä. Yhtiö perustaa tarvittaessa hallituksen puheenjohtajan, toimitusjohtajan tai lakiasiainjohtajan päätöksellä sisäpiirihankkeen, jonka piiriin kuuluvat kaikki tietyn sisäpiiritietoa sisältävän hankkeen valmisteluun osallistuvat henkilöt.

Yhtiön ilmoitusvelvollisiin johtajiin kuuluivat vuonna 2025 hallituksen jäsenet, toimitusjohtaja ja talousjohtaja. Kyseisten henkilöiden sekä heidän lähipiiriinsä kuuluvien luonnollisten ja oikeushenkilöiden omistus on julkista, sillä näillä kullakin on itsenäinen ilmoitusvelvollisuus suhteessa yhtiöön ja valvontaviranomaiseen Metsä Boardin osakkeilla ja muilla rahoitusvä- lineillä tekemistään liiketoimista. Metsä Board julkaisee vastaanottamansa liiketoimia koskevat ilmoitukset pörssitiedotteina.

Ilmoitusvelvollisten johtajien kaupankäynti yhtiön osakkeilla ja muilla rahoitusvälineillä on kiellettyä raportointijakson päättymisen ja osa- vuosikatsauksen julkistamispäivän päättymisen välisenä aikana (kuitenkin aina vähintään 30 kalenteripäivää; ns. suljettu ikkuna).

Metsä Board ylläpitää lisäksi listaa henkilöistä, jotka tehtävissään osallistuvat osavuosikatsaus- ten, tilinpäätöstiedotteen ja vuositilinpäätöksen

valmisteluun ja tiedottamiseen ja siten mah- dollisesti saavat yhtiön sisäpiiritietoa. Nämä henkilöt kuuluvat yhtiön suljetun ikkunan piiriin, ja heitä koskee siten edellä mainittu kaupankäyntirajoitus.

Lähipiiriliiketoimet

Yhtiön hallitus on määritellyt lähipiiritoimien seurannan ja arvioinnin periaatteet. Yhtiöllä on sen normaaliin liiketoimintaan liittyviä sopimus- suhteita emoyhteisö Metsäliitto Osuuskunnan ja sisaryhtiöiden Metsä Fibre Oy:n ja Metsä Tissue Oyj:n kanssa. Näistä merkittävimmät liittyvät raaka-aineiden, kuten puun ja sellun hankintaan sekä toimimiseen yhteisillä integroiduilla tehdasalueilla. Hallitus päättää sopimussuh- teista lähipiiriin kuuluvien tahojen kanssa, ellei kyseessä ole yhtiön normaaliin liiketoimintaan liittyvä ja merkitykseltään vähäinen asia. Tilan- teissa, joissa hallitus käsittelee liiketoiminta- tai muuta sopimussuhdetta tai yhteyttä Metsäliitto Osuuskuntaan tai yhtiön sisaryhtiöön, hallitus toimii lähtökohtaisesti ilman sen Metsäliitto Osuuskunnasta tai kyseisestä lähipiiriin luettavasta sisaryhtiöstä riippuvaisia jäseniä. Hallituksen tarkastusvaliokunta seuraa ja arvioi säännöllisesti yhtiön ja sen lähipiirin liiketoimia ja sopimussuhteita.

Hallituksen jäsenten riippumattomuuden ja esteettömyyden arvioimiseksi hallituksen jäsenten tulee ilmoittaa yhtiölle seikat, jotka voivat vaikuttaa jäsenen kykyyn toimia vapaana eturistiriidoista. Hallituksen jäsenillä, yhtiön toimitusjohtajalla tai johtoryhmän jäsenillä ei ollut 31.12.2025 rahalainaa yhtiöltä tai sen tytäryhtiöiltä, niiden välillä ei vallinnut vakuusjärjestelyitä. Kyseisten henkilöiden tai näiden lähipiiriin kuuluvien henkilöiden (siten kuin lähipiiri on määritelty IAS 24-standardissa) ja yhtiön välillä ei ollut merkittäviä liikesuhteita vuoden 2025 aikana.

191

Metsä Boardin hallitus

Metsä Boardin hallituksen jäsenet 31.12.2025:

JUSSI LINNARANTA

s. 1972

Mies

Maatalous- ja metsätieteiden maisteri (agronomi)

Hallituksen jäsen vuodesta 2017 ja hallituksen varapuheenjohtaja vuodesta 2020

Riippumaton yhtiöstä. Riippuvainen yhtiön merkittävästä osakkeenomistajasta

Keskeinen työkokemus:

Maa- ja metsätalousyrittäjä (2001–)

Lämpöyrittäjä (2003–2023)

Maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus , useita eri tehtäviä (1997–2007)

Muut luottamustehtävät:

Metsäliitto Osuuskunta , hallituksen puheenjohtaja (2020–), hallituksen varapuheenjohtaja (2019), hallituksen jäsen (2017–), hallintoneuvoston jäsen (2004–2016)

Osuuskuntien Keskusjärjestö Pellervo ry , hallituksen varapuheenjohtaja (2025–), hallituksen jäsen (2020–)

Pohjois-Savon Osuuspankki , edustajiston jäsen (2014–2017)

MTK ry , Energiavaliokunnan jäsen (2007–2008, 2014–2016)

Osakeomistus 31.12.2025: 55 267 B-osaketta

JUSSI VANHANEN

s. 1971

Mies

Oikeustieteen kandidaatti, MBA

Hallituksen jäsen vuodesta 2025 ja hallituksen puheenjohtaja heinäkuusta 2025 alkaen

Riippuvainen yhtiöstä ja sen merkittävästä osakkeenomistajasta

Keskeinen työkokemus:

Metsä Group , pääjohtaja (7/2025–)

Metsäliitto Osuuskunta , toimitusjohtaja (5/2025–)

Vexve Oy (aik. Vexve Armatury Group Oy), toimitusjohtaja, osakas (2017–2024)

Mondi Group Plc , toimitusjohtaja, Fibre Packaging (2014–2017)

The Boston Consulting Group (BCG), Senior Advisor (2013–2014)

UPM-Kymmene Oyj , useita johtotehtäviä (1999–2013)

Muut luottamustehtävät:

Boreo Oyj , hallituksen jäsen (2024–)

Metsäliitto Osuuskunta , hallituksen jäsen (2022–2025), tarkastusvaliokunnan jäsen (2022–2025)

Teknologiateollisuus ry , Pirkanmaan aluejohtokunnan jäsen (2020–2023)

Logistikas Oy , hallituksen puheenjohtaja (2021–2022)

Peikko Group Oyj , hallituksen jäsen (2011–2013), puheenjohtaja (2014–2020)

WWF Suomi , hallintoneuvoston jäsen (2010–2016)

Osakeomistus 31.12.2025: 17 788 B-osaketta

Hallituksen jäsenten osakeomistuksissa on huomioitu myös määräysvaltayhteisöjen mahdolliset osakkeet 31.12.2025.

192

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä | Metsä board Vuosikatsaus 2025

LEENA CRAELIUS

s. 1971

Nainen

MBA, Rahoitus

Hallituksen jäsen vuodesta 2024

Riippumaton yhtiöstä ja sen merkittävästä osakkeenomistajasta

Keskeinen työkokemus:

SSAB AB (publ), EVP, talousjohtaja (2021–)

SSAB Europe Oy , SSAB Europe Divisioonan talousjohtaja (2016–2021)

Paroc Oy , Tekniset eristeet divisioona, Business Controller (2015–2016)

SSAB Europe Oy (entinen Ruukki Metals Oyj eri talouden johtotehtäviä (2009–2015)

Rautaruukki Oyj , eri talouden tehtäviä (2005–2009)

Outokumpu Oyj , eri talouden tehtäviä (2002–2005)

Osakeomistus 31.12.2025: 15 020 B-osaketta

RAIJA-LEENA HANKONEN-NYBOM

s. 1960

Nainen

Kauppatieteiden maisteri, KHT-tutkinto

Hallituksen jäsen vuodesta 2021

Riippumaton yhtiöstä ja sen merkittävästä osakkeenomistajasta

Keskeinen työkokemus:

KPMG Oy Ab :

Hallituksen puheenjohtaja (2016–2018)

Toimitusjohtaja (2010–2016) Tilintarkastusliiketoiminnan johtaja (2006–2010)

Päävastuullinen tilintarkastaja rahoitustoimialan, teollisuuden ja vähittäiskaupan alan suuryhtiöissä (2006–2019)

Useita eri tilintarkastusalan tehtäviä Suomessa ja ulkomailla (1987–2005)

Muut luottamustehtävät:

Hiab Oyj , hallituksen jäsen ja tarkastus- ja riskienhallintavaliokunnan puheenjohtaja (2023–)

Posti Group Oyj , hallituksen jäsen ja tarkastus-, riski- ja vastuullisuusvalio- kunnan puheenjohtaja (2020–)

Savonlinnan Oopperajuhlien kannatusyhdistys ry , hallituksen jäsen (2018–)

Helsingin Diakonissalaitoksen säätiö sr , hallituksen jäsen (2020–), tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja (2022–)

Danske Bank A/S , hallituksen jäsen (2020–2025), tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja (2021–2024)

Hallitusammattilaiset ry , hallituksen jäsen (2021–2024)

Jalmari ja Rauha Ahokkaan säätiö sr , hallintoneuvoston puheenjohtaja (2018–2022), hallintoneuvoston jäsen (2013–2017), hallituksen puheen- johtaja (2008–2012), hallituksen jäsen (2005–2007), valtuuskunnan jäsen (1999–2004)

Osakeomistus 31.12.2025: 28 151 B-osaketta

193

MARI KIVINIEMI

s. 1968

Nainen

Valtiotieteiden maisteri

Hallituksen jäsen vuodesta 2022

Riippumaton yhtiöstä ja sen merkittävästä osakkeenomistajasta

Keskeinen työkokemus:

Kaupan liitto , toimitusjohtaja (2019–2024)

OECD , varapääsihteeri (2014–2018)

Suomen pääministeri (2010–2011)

Hallinto- ja kuntaministeri (2007–2010)

Ulkomaankauppa- ja kehitysministeri (2005–2006)

Kansanedustaja, Suomen keskusta (1995–2014)

Muut luottamustehtävät:

Saksalais-Suomalainen Kauppakamari , valtuuskunnan jäsen (2024–)

Club de Madrid , jäsen (2024–)

Suomen Messusäätiö , hallituksen jäsen (2024–)

Vaasan yliopisto , hallituksen puheenjohtaja (2022–)

Asian Infrastructure Investment Bank , kansainvälisen neuvottelukunnan jäsen (2021–)

Savonlinnan oopperajuhlien valtuusto , jäsen (2020–)

Blic Public Affairs , hallituksen jäsen (2019–2022)

Messukeskus Helsinki , hallintoneuvoston jäsen (2019–2021)

Suomi-yhtiö , hallituksen jäsen (2013–2014)

Suomen Keskusta , puheenjohtaja (2010–2012)

Helsingin kaupunginvaltuusto , jäsen (2005–2012)

Ilkka-Yhtymä Oyj , hallintoneuvoston jäsen (2006–2007)

Suomen kansallisoopperan säätiö , hallituksen jäsen (2004–2007 ja 2013–2014)

Uudenmaan liiton valtuusto , jäsen (2004–2008)

Alko , hallintoneuvoston jäsen (2002–2003)

Lännen Tehtaat Oyj , hallintoneuvoston jäsen (1996–2005)

Leonia Pankki , hallintoneuvoston jäsen (1997–2000)

VR-Yhtymä , hallintoneuvoston jäsen (1995–1997)

Osakeomistus 31.12.2025: 23 705 B-osaketta

JUKKA MOISIO

s. 1961

Mies

Kauppatieteen maisteri, MBA

Hallituksen jäsen vuodesta 2020

Riippumaton yhtiöstä ja sen merkittävästä osakkeenomistajasta

Keskeinen työkokemus:

Nokian Renkaat Oyj , toimitusjohtaja (2020–2024)

Huhtamäki Oyj , toimitusjohtaja (2008–2019)

Ahlström Oyj , useita eri tehtäviä (1991–2008), toimitusjohtaja (2004–2008)

McKinsey & Company , konsultti (1989–1991)

Muut luottamustehtävät:

Solar Foods Oyj, hallituksen puheenjohtaja (2025–)

Hiab Oyj , hallituksen varapuheenjohtaja (2024–) Munksjö AB , hallituksen puheenjohtaja (2022–)

Paulig Oy , hallituksen jäsen (2019–), hallituksen puheenjohtaja (2020–)

Osakeomistus 31.12.2025: 32 303 B-osaketta

194

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä | Metsä board Vuosikatsaus 2025

MIKKO MÄKIMATTILA

s. 1971

Mies

Maatalous- ja metsätieteiden maisteri (agronomi)

Hallituksen jäsen vuodesta 2023

Riippumaton yhtiöstä. Riippuvainen yhtiön merkittävästä osakkeenomistajasta

Keskeinen työkokemus:

Maa- ja metsätalousyrittäjä (1994–)

Stonepower Oy , toimitusjohtaja (2021–) Dometal Oy , toimitusjohtaja, osakas (2011–2021)

Multiva Magyarország Kft. , Unkarin tytäryhtiön toimitusjohtaja (2013–2021)

Potila Tuotanto Oy , toimitusjohtaja (2017–2020)

Farmit Website Oy , toimitusjohtaja (2005–2010)

Lännen Tehtaat Oyj , kehityspäällikkö (2003–2005)

Suomen Gallup Elintarviketieto Oy , tutkimuspäällikkö (2001–2003)

Pellervon taloudellinen tutkimuslaitos , tutkija (1998–2001)

Muut luottamustehtävät:

Metsän Suojelusäätiö , hallituksen puheenjohtaja (2025–)

Metsäliitto Osuuskunta , hallituksen varapuheenjohtaja (2023–), hallituksen jäsen (2020–)

Osuuskuntien Keskusjärjestö Pellervo ry , valtuuskunnan jäsen (2023–)

LähiTapiola Keskinäinen vahinkoyhtiö , hallintoneuvoston jäsen (2014–2023)

LähiTapiola Loimi-Hämeen alueyhtiö , hallituksen jäsen (2008–2022)

Dometal Oy , hallituksen jäsen (2012–2021)

Potila Tuotanto Oy , hallituksen jäsen (2013–2020)

Lähivakuutus Osuuskunta , hallintoneuvoston jäsen (2011–2014)

Metsänhoitoyhdistys Loimijoki ry , valtuuston jäsen (2005–2019)

Osakeomistus 31.12.2025: 20 072 B-osaketta

JUHA VANHAINEN

s. 1961

Mies

Diplomi-insinööri

Hallituksen jäsen vuodesta 2023

Riippumaton yhtiöstä ja sen merkittävästä osakkeenomistajasta

Keskeinen työkokemus:

Apetit Oyj , toimitusjohtaja (2015–2019)

Stora Enso Oyj , maajohtaja ja johtokunnan jäsen (useita eri vastuualueita) (2007–2015)

Stora Enso Oyj , johtaja- ja päällikkötehtäviä (1990–2007)

Kemi Oy , osastoinsinööri (1988–1990)

Muut luottamustehtävät:

Metsäliitto Osuuskunta , hallituksen jäsen 1.1.2026 alkaen

Ponsse Oyj , hallituksen jäsen (2018–)

EKE-Rakennus Oy , hallituksen jäsen (2022–2025)

Koskisen Oyj , hallituksen puheenjohtaja (2020–2023)

Wihuri Group , hallituksen jäsen (2018–2021)

FoodDrinkEurope , hallituksen jäsen (2018–2019)

Sucros Oy , hallituksen varapuheenjohtaja (2015–2019)

Ekokem Oyj , hallituksen puheenjohtaja (2015–2016), hallituksen ja nimitys- valiokunnan jäsen (2014–2015)

Elintarviketeollisuusliitto ry , hallituksen ja työvaliokunnan jäsen (2015–2019)

Efora Oy , hallituksen puheenjohtaja (2013–2015), hallituksen jäsen (2009–2013)

Metsäteollisuus ry , hallituksen ja työvaliokunnan puheenjohtaja (2012– 2013), hallituksen ja työvaliokunnan varapuheenjohtaja (2008–2011)

Confederation of European Paper Industries (CEPI) , hallituksen jäsen (2012–2013)

Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen , hallintoneuvoston jäsen (2009–2015)

Stora Enso Suzhou Paper (Suzhou) Company Ltd. , hallituksen puheen- johtaja (2012–2014)

Stora Enso Huatai Paper (Shandong) Company Ltd. , hallituksen puheen- johtaja (2009–2014)

Stora Enso Arapoti Industria De Papel S.A. , hallituksen jäsen (2009–2014)

Pohjolan Voima Oy , varapuheenjohtaja ja nimitysvaliokunnan jäsen (2008–2015)

Fortek Oy , hallituksen puheenjohtaja (2003–2008), hallituksen jäsen (1999–2003)

Osakeomistus 31.12.2025: 24 480 B-osaketta

Vuonna 2025 Metsä Boardin hallituksesta poistuneet:

Erja Hyrsky

s. 1979

Nainen

Kauppatieteiden maisteri

Metsä Boardin hallituksen jäsen maaliskuusta 2021 elokuuhun 2025.

Ilkka Hämälä

s. 1961

Mies

Diplomi-insinööri

Vuorineuvos

Metsä Groupin palveluksessa vuodesta 1988. Metsäliitto Osuuskunnan toimitusjohtaja ja Metsä Boardin hallituksen jäsen ja puheen- johtaja vuodesta 2018 heinäkuuhun 2025.

195

Metsä Boardin johtoryhmä

Yhtiön johtoryhmän jäsenet 31.12.2025:

Minna Björkman

s. 1970

Nainen

Containerboard-liiketoiminnan johtaja

Kauppatieteiden maisteri

Metsä Boardin Containerboard-liiketoiminnan johtaja ja johtoryhmän jäsen 5.1.2026 alkaen.

Keskeinen työkokemus:

Metsä Board Oyj , Containerboard-liiketoiminnan johtaja (1/2026–)

Stora Enso Oyj , Fresh Containerboard -liiketoiminnan johtaja (2023–2025)

Stora Enso Oy j, Konsernin hankinta- ja logistiikkajohtaja (2023)

Stora Enso Oyj , Toimitusketjun ja tuotannon kehittämisen johtaja, Packaging Solutions Divisioona (2019–2023)

Kemira Oyj , Toimitusketjun johtaja, EMEA (2017–2019)

Fazer Oyj , Toimitusketjun johto- ja kehitystehtäviä (2013–2017) Nokia Oyj , Toimitusketjun ja markkinoinnin johto- ja kehitystehtäviä (1999–2013) Enso Oyj , eri myynnin ja markkinoinnin tehtäviä (1995–1999)

Luottamustehtävät:

Finntraffic Oy , hallituksen jäsen (2023–), tarkastusvaliokunnan jäsen (2025–), henkilöstövaliokunnan jäsen (2023–2024)

Finntrafic Road Oy , hallituksen jäsen (2021–2023)

Osakeomistus 31.12.2025: 0 B-osaketta

Esa Kaikkonen

s. 1969

Mies

Toimitusjohtaja

Oikeustieteen kandidaatti, varatuomari

Metsä Groupin palveluksessa vuodesta 1998. Metsä Boardin toimitus- johtaja vuodesta 2025.

Keskeinen työkokemus:

Metsä Board Oyj , toimitusjohtaja (4/2025–)

Metsä Group , strategiajohtaja (3/2025–4/2025)

Metsä Tissue Oyj , toimitusjohtaja (2018–2/2025)

Metsä Group , strategiajohtaja (2017–2018)

Metsä Wood , toimialajohtaja (2013–2018)

Metsä Group , lakiasiainjohtaja (2003–2013)

Metsä Group (aik. Metsäliitto-konserni), juristi (2000–2003)

Metsä Board Oyj (aik. Metsä Serla Oyj), juristi (1998–2000)

Keskeiset luottamustehtävät:

Husum Pulp Ab , hallituksen puheenjohtaja (2025–)

Metsä Board Sverige Ab , hallituksen puheenjohtaja (2025–) Pohjolan Voima Oyj , hallituksen varajäsen (2025–), hallituksen jäsen (2017–2025)

Metsäteollisuus ry , hallituksen jäsen (2018–)

Metsä Fibre Oy , hallituksen jäsen (2017–) Metsä Greaseproof Papers Oy , hallituksen puheenjohtaja (2021–2025)

Metsä Spring Oy , hallituksen jäsen (2018–2025)

Teollisuuden Voima Oyj , hallituksen jäsen (2017–2025)

Puutuoteteollisuus ry , hallituksen jäsen (2017–2018), hallituksen puheenjohtaja (2015–2016)

Maanpuolustuskurssiyhdistys ry , hallituksen jäsen (2020–)

Osakeomistus 31.12.2025: 49 078 B-osaketta

Johtoryhmän jäsenten mahdolliset määräysvaltayhteisöt eivät omista yhtiön osakkeita.

196

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Erja Hyrsky

s. 1979

Nainen

Kaupallinen johtaja

Kauppatieteiden maisteri

Metsä Boardin kaupallinen johtaja ja johtoryhmän jäsen 1.8.2025 alkaen.

Keskeinen työkokemus:

Metsä Board Oyj , kaupallinen johtaja (8/2025–)

Unilever Nordics , toimitusjohtaja, jäätelöt, Pohjoismaat (2021–2025)

Unilever PLC , strategiajohtaja, globaalit markkinat (2019–2021)

Unilever Finland Oy , toimitusjohtaja, myyntijohtaja (2013–2019)

Procter & Gamble Oy , eri myynnin johtotehtävät (2006–2013)

Hewlett Packard Oy , eri myynnin ja markkinoinnin tehtävät (2004–2006)

Luottamustehtävät:

Tokmanni Group Oyj , hallituksen jäsen, kestävyys- ja henkilöstövalio- kunnanjäsen ja talous- ja tarkastusvaliokunnan jäsen (2025–)

Metsä Board Oyj , hallituksen jäsen (2021–7/2025), tarkastusvaliokunnan jäsen (3/2025–7/2025), nimitys- ja HR-valiokunnan jäsen (2021–3/2025)

Elintarviketeollisuusliitto ETL ry , hallituksen jäsen (2016–2019)

Eläkeyhtiö Polaris , hallituksen puheenjohtaja (2016–2019)

Osakeomistus 31.12.2025: 29 528 B-osaketta

Jussi Noponen

s. 1975

Mies

Tuotanto- ja toimitusketjujohtaja

Diplomi-insinööri

Metsä Groupin palveluksessa vuodesta 2000. Metsä Boardin johtoryhmän jäsen vuodesta 2016. 15.1.2026 nimitetty Metsä Groupiin kuuluvan Metsä Woodin toimialajohta- jaksi 1.3.2026 alkaen.

Keskeinen työkokemus:

Metsä Board Oyj , tuotanto- ja toimitusketjujohtaja (2025–2/2026)

Metsä Board Oyj , myynti- ja toimitusketjujohtaja (2021–2025)

Metsä Board Oyj , talousjohtaja (2016–2021)

Metsä Group , Senior Vice President, Group Finance (2009–2016)

Metsä Board Oyj , Senior Vice President, Business Control, Graphic Papers -liiketoiminta (2008), Vice President, Group Business Control (2006– 2008), Business Controller, Folding Cartons -liiketoiminta (2003–2006)

Nokia Oyj (1999–2000) ja Metsä Group (2000–2003), SAP-järjestelmän käyttöönottoprojekteja

Osakeomistus 31.12.2025: 90 000 B-osaketta

197

Laura Remes

s. 1980

Nainen

Muutosjohtaja

Diplomi-insinööri

Metsä Boardin muutosjohtaja ja johtoryhmän jäsen 6.10.2025 alkaen. 15.1.2026 nimitetty tuotanto- ja toimitusketjujohtajaksi 1.3.2026 alkaen.

Keskeinen työkokemus:

Metsä Board Oyj , tuotanto- ja toimitusketjujohtaja (3/2026–)

Metsä Board Oyj , muutosjohtaja (2025–2/2026) UPM Fibres , strategia-, tutkimus- ja kehitysjohtaja (2022–2025)

UPM Specialty Papers , tehtaanjohtaja (2019–2021), strategia- ja kehitys- johtaja, (2017–2018)

UPM Kymmene Oyj , useita tehtäviä strategiassa sekä liiketoiminnan, myynnin ja toimitusketjun kehittämisessä (2010–2017)

Nokia Markets , kehityspäällikkö (2007–2009)

Nokia Mobile Phones , markkinointisuunnittelun ja -investointien analyytikko sekä Aasian markkinointipäällikkö (2005–2007)

Luottamustehtävät:

Suominen Oyj, hallituksen jäsen, tarkastusvaliokunnan jäsen sekä strategiavaliokunnan puheenjohtaja (2023–)

Osakeomistus 31.12.2025: 0 B-osaketta

Anssi Tammilehto

s. 1982

Mies

Talousjohtaja

Kauppatieteiden maisteri, CEFA

Metsä Boardin talousjohtaja ja johtoryhmän jäsen 26.1.2026 alkaen. Tammilehto vastaa 1.3.2026 alkaen myös Remekselle aiemmin kuuluneista muutosjohtajan tehtävistä.

Keskeinen työkokemus:

Metsä Board Oyj , talousjohtaja (1/2026–)

Neste Oyj , Senior Vice President, Strategy, M&A and Investor Relations (2024–2025)

Neste Oyj , väliaikainen talous- ja rahoitusjohtaja (10/2024–3/2025)

Neste Oyj , Vice President, Investor Relations (2022–2024) Neste Oyj , Vice President, Corporate Business Control (2013–2022) Neste Oyj , Director, Business Control (2010–2013) Neste Oyj , Sales Manager (2008–2010) Neste Oyj , taloushallinnon ja toimitusketjun tehtäviä (2005–2008) Luottamustehtävät:

Neste Markkinointi Oy , hallituksen puheenjohtaja (2024–)

Kiilto Family Oy , hallituksen jäsen (2020–)

Neste Renewable Solutions US Inc. , hallituksen jäsen (2020–2023)

Osakeomistus 31.12.2025: 0 B-osaketta

ANTTI KILJUNEN

s. 1978

Mies

Väliaikainen talousjohtaja

Kauppatieteiden maisteri

Metsä Boardin väliaikainen talousjohtaja ajalla 24.10.2025–25.1.2026.

Keskeinen työkokemus:

Metsä Board Oyj , väliaikainen talousjohtaja (10/2025–1/2026)

Metsäliitto Osuuskunta , Senior Vice President, Group Finance (2023–)

Metsä Fibre Oy , Senior Vice President, Finance (2019–2023), useita talouden tehtäviä (2006–2019)

UPM Oyj , Logistics Administrator (2004–2005), Customer Service Administrator (2001–2002)

Luottamustehtävät:

Oy Silva Shipping Ab , hallituksen puheenjohtaja (2019–)

Osakeomistus 31.12.2025: 300 B-osaketta

198

Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Camilla Wikström

s. 1970

Nainen

Henkilöstöjohtaja

Diplomi-insinööri

Metsä Groupin palveluksessa vuodesta 2002. Metsä Boardin johtoryhmän jäsen vuodesta 2019.

Keskeinen työkokemus:

Metsä Board Oyj , henkilöstöjohtaja (2019–)

Metsä Fibre Oy , Selluliiketoiminnan tuotantojohtaja (2018–2019)

Metsä Fibre Oy , tehtaanjohtaja, Äänekosken tehdas (2009–2017)

Oy Metsä-Botnia Ab (nyk. Metsä Fibre Oy), eri tehtäviä (2002–2008)

Herkules Ab , eri asiakas- ja myyntitehtäviä (1995–2002)

Luottamustehtävät:

Botnia Mill Service Oy , hallituksen jäsen (2018–2019)

Osakeomistus 31.12.2025: 19 031 B-osaketta

Vuonna 2025 Metsä Boardin johtoryhmästä poistuneet

MIKA JOUKIO

s. 1964

Mies

Toimitusjohtaja

Diplomi-insinööri, MBA

Metsä Groupin palveluksessa vuodesta 1990. Metsä Boardin toimitusjohtaja vuodesta 2014 huhtikuuhun 2025.

MARKKU LESKELÄ

s. 1962

Mies

Kehitysjohtaja

Filosofian tohtori

Metsä Groupin palveluksessa vuosina 1991–2010 ja vuodesta 2016. Metsä Boardin johtoryhmän jäsen vuodesta 2021 elokuuhun 2025.

HARRI PIHLAJANIEMI

s. 1970

Mies

Tuotanto- ja teknologiajohtaja

Diplomi-insinööri

Metsä Boardin palveluksessa 2001–2004 ja vuodesta 2017 alkaen. Johtoryhmän jäsen vuodesta 2017 elokuuhun 2025.

HENRI SEDERHOLM

s. 1978

Mies

Talousjohtaja

Kauppatieteiden maisteri

Metsä Groupin palveluksessa vuodesta 2003. Metsä Boardin johtoryhmän jäsen vuodesta 2021 lokakuuhun 2025.

199

Palkitsemisraportti

Palkitsemisraportti

200

Palkitsemisraportti | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Palkitsemisraportti

201

202

Palkitsemisraportti | Metsä board Vuosikatsaus 2025

203

204

Sijoittajasuhteet ja tietoa sijoittajille | Metsä board Vuosikatsaus 2025

Metsä Boardin sijoittajasuhdetoiminnan tehtävänä on varmistaa, että markkinoilla on oikeat ja riittävät tiedot yhtiön osakkeen arvon määrittämiseksi.

Sijoittajasuhdetoiminto käy aktiivista vuoropuhelua pääomamarkkinoiden edustajien kanssa sekä vastaa talous- ja sijoittajaviestinnän suunnittelusta ja toteutuksesta.

Toiminto myös kerää sijoittajien palautetta ja markkinainformaatiota yhtiön johdon ja hallituksen päätöksenteon tueksi.

Sijoittaja- ja analyytikkotapaamisiin osallis- tuvat pääsääntöisesti sijoittajasuhdejohtaja, talousjohtaja ja/tai toimitusjohtaja. Kaikki sijoittajien yhteydenotot hoidetaan keskitetysti sijoittajasuhteiden kautta.

Yhteydenpito luottoluokittajiin hoidetaan myös sijoittajasuhteiden kautta. Tapaamisiin osallistuvat pääsääntöisesti Metsä Boardin talous- ja sijoittajasuhdejohtaja sekä Metsä Groupin rahoitusjohtaja

Hiljaisen jakson aikana yhtiö ei kommentoi sen taloudellista asemaa, toimintaympäristöä tai tulevaisuuden näkymiä.

Sijoittajat-verkkosivut

Lisätietoa Metsä Boardista sijoituskohteena sekä yhtiön strategiasta, toimintaympäristöstä, taloudesta ja hallinnoinnista löytyy yhtiön verk- kosivuilta osoitteesta https://www.metsagroup. com/fi/metsaboard/sijoittajat/.

Sijoittajasuhdetoiminta vuonna 2025

Vuonna 2025 sijoittaja-aktiviteetti oli selvästi aiempaa vähäisempää. Sijoittajatapaamisia järjestettiin pääosin Suomessa sekä jonkin verran Keski-Euroopassa. Metsä Board osallistui

aktiivisesti pankkiiriliikkeiden järjestämiin sijoittajakonferensseihin, jotka toteutettiin pääasiassa virtuaalisina.

Varsinainen yhtiökokous pidettiin 20.3.2025 Helsingissä, ja siihen osallistui noin 70 osakkeenomistajaa.

Tulosjulkistuksista ja toimitusjohtajan katsauksesta yhtiökokouksessa tuotetaan web- cast-lähetykset. Lisäksi InderesTV haastattelee toimitusjohtajaa jokaisen tulosjulkistuksen yhteydessä. Kaikki tilaisuudet videoidaan, ja tallenteet ovat nähtävillä yhtiön sijoittajasivuilla muun sijoittajamateriaalin ohella.

Metsä Board hyödyntää sijoittajaviestinnäs- sään myös sosiaalisen median kanavia.

Analyytikkoseuranta

Ainakin seuraavat pankkiiriliikkeet tekivät analyyseja Metsä Boardista vuonna 2025: ABG Sundal Collier, Danske Bank, DNBCarnegie, Inderes, Nordea, OP Equities, SEB ja UBS.

Analyytikoiden yhteystiedot sekä konsensus- ennuste ovat nähtävillä yhtiön verkkosivuilla.

Metsä Board ei vastaa analyytikoiden näkemysten sisällöstä, oikeellisuudesta tai laajuudesta.

Varsinainen yhtiökokous 2026

Metsä Board Oyj:n varsinainen yhtiökokous 2026 pidetään 19.3.2026 klo 14.00 alkaen Finlandia-talossa osoitteessa Mannerheimintie 13 e, 00100 Helsinki. Yhtiökokouskutsu, sisältäen ilmoittautumisohjeet, sekä yhtiö- kokousasiakirjat ja lisätiedot ovat saatavilla yhtiön verkkosivuilta osoitteesta: www.metsagroup.com/yhtiokokous2026

Voitonjako

Hallitus ehdottaa 19.3.2026 järjestettävälle yhtiökokoukselle, että tilikaudelta 2025 ei jaeta osinkoa. Metsä Boardin tilikauden 2025 oli tappiollinen.

Sijoittajasuhteiden yhteystiedot

Katri Sundström

Sijoittajasuhdejohtaja

puh. 010 462 0101

katri.sundstrom@metsagroup.com

Yleiset sijoittajasuhteisiin liittyvät kysymykset tai kommentit voi lähettää sähköpostiosoittee- seen: metsaboard.investors@metsagroup.com.

Yritystunnus 0635366-7

Metsä Board Oyj

Pääkonttori

PL 20

02020 METSÄ

Taloudellinen raportointi vuonna 2026

Hiljainen jakso*

Taloudellinen katsaus

Julkistuspäivä

1.1.–4.2.2026

Tilinpäätöstiedote vuodelta 2025

5.2.2026

1.4.–28.4.2026

Osavuosikatsaus tammi–maaliskuu 2026

29.4.2026

1.7.–5.8.2026

Puolivuosikatsaus tammi–kesäkuu 2026

6.8.2026

1.10.–28.10.2026

Osavuosikatsaus tammi–syyskuu 2026

29.10.2026

* ) Hiljainen jakso kestää kunkin taloudellisen raportointijakson päättymisestä kyseisen jakson taloudellisen raportin julkistamiseen saakka. Hiljaisen jakson aikana Metsä Board ei anna lausuntoja yhtiön taloudellisesta asemasta, lähiajan näkymistä tai markkinatilanteesta.

Sijoittajasuhteet ja tietoa sijoittajille

Sijoittajasuhteet ja tietoa sijoittajille

205

Metsä Board Oyj:n hallitukselle

Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on Metsä Board Oyj:n (y-tunnus 0635366-7) komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös 743700KKB- 8Q035K38488-2025-12-31-1-fi.zip tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.

Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu

Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja tilin- päätöksen (ESEF-tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät komis- sion teknisen sääntelystandardin vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu

laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa komission teknisen säänte- lystandardin artiklan 3 mukaisesti

merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvän konsernitilinpäätöksen pää- laskelmat, liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin artiklan 4 mukaisesti sekä

varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen keskinäinen yhdenmukaisuus.

Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvon- nasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-tilinpäätök- sen komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.

Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunvalvonta

Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimek- siantoa ja olemme täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.

Tilintarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunvalvontastandardia ISQM1, jonka mukaan tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista koskevat toiminta- periaatteet tai menettelytavat.

Tilintarkastajan velvollisuudet

Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti varmen- taa komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konserniti- linpäätös merkitty olennaisilta osin komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.

Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa varmennus on suoritettu. Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 mukaisesti.

Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,

onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälas- kelmat olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4. artiklan vaatimusten mukaisesti, ja

onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komis- sion teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti, ja

ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään yhdenmukaisia.

Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuvat tilintarkastajan harkinnasta. Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen, onko virheestä tai väärinkäytöksestä johtuvaa olennaista poikkeamaa komission teknisen sääntelystandardin vaatimuksista.

Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.

Lausunto

Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme, että Metsä Board Oyj:n ESEF-tilinpäätökseen 743700KKB8Q035K38488- 2025-12-31-1-fi.zip sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot tilikaudelta 1.1.–31.12.2025 on olennai- silta osin merkitty komission teknisen sääntelystandardin vaatimusten mukaisesti.

Lausuntomme Metsä Board Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkastuk- sesta tilikaudelta 1.1.–31.12.2025 on annettu tilintarkastuskertomuksel- lamme päivätty 5.2.2026. Tällä raportilla emme anna konsernitilinpäätök- sen tilintarkastuksesta lausuntoa tai muuta varmennusjohtopäätöstä.

Helsingissä 18. helmikuuta 2026

KPMG OY AB

Tilintarkastusyhteisö

Kirsi Jantunen

KHT

Riippumattoman tilintarkastajan raportti Metsä Board Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä

206

JULKAISIJA

Metsä Board Oyj

metsaboard.communications@metsagroup.com

Metsä Boardin vuosikatsauskokonaisuus 2025 koostuu suomen- ja englanninkielisestä vuosikatsauksesta ja englanninkielisestä Sustainability Review’stä (julkaistaan maaliskuussa 2026). www. metsagroup.com/fi/metsaboard

Metsä Board valmistaa kevyitä ja korkealaatuisia taive- ja tarjoilu- pakkauskartonkeja sekä valkoisia kraftlainereita. Tuotteidemme puhdas ensikuitu on uusiutuva, turvallinen ja kierrätettävä raaka-aine pohjoisista metsistä. Tavoitteenamme on luopua fossiilisen energian käytöstä tuotannossamme vuoteen 2030 mennessä. Edistämme monimuotoista, yhdenvertaista ja mukaan ottavaa kulttuuria. Metsä Boardin osake on listattuna Nasdaq Helsingissä.

Vuonna 2025 liikevaihtomme oli 1,8 miljardia euroa, ja työllistämme noin 2 000 henkilöä. Metsä Board on osa Metsä Groupia, jonka emoyhtiö Metsäliitto Osuuskunnan omistavat noin 90 000 suomalaista metsän- omistajaa. Koko Metsä Groupin liikevaihto oli 5,8 miljardia euroa.

Seuraa Metsä Boardia: LinkedIn Instagram YouTube

Metsä Board Vuosikatsaus 2025

Metsä Board Sustainability Review 2025

Metsä Group Vuosikatsaus 2025

© Metsä Board Oyj 2026

Metsä Board Oyj

PL 20

02021 Metsä

Käyntiosoite: Revontulenpuisto 2 A

02100 Espoo

Puh. 010 4611

metsagroup.com/fi/metsaboard

Kasvua, jolla on tulevaisuus

743700KKB8Q035K38488 2025-01-01 2025-12-31 743700KKB8Q035K38488 2024-01-01 2024-12-31 743700KKB8Q035K38488 2025-12-31 743700KKB8Q035K38488 2024-12-31 743700KKB8Q035K38488 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700KKB8Q035K38488 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700KKB8Q035K38488 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700KKB8Q035K38488 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700KKB8Q035K38488 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700KKB8Q035K38488 2024-12-31 MET:FairValueAndMiscellaneousOtherReservesMember 743700KKB8Q035K38488 2025-01-01 2025-12-31 MET:FairValueAndMiscellaneousOtherReservesMember 743700KKB8Q035K38488 2025-12-31 MET:FairValueAndMiscellaneousOtherReservesMember 743700KKB8Q035K38488 2024-12-31 MET:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700KKB8Q035K38488 2025-12-31 MET:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700KKB8Q035K38488 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700KKB8Q035K38488 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700KKB8Q035K38488 2025-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700KKB8Q035K38488 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700KKB8Q035K38488 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700KKB8Q035K38488 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700KKB8Q035K38488 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700KKB8Q035K38488 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700KKB8Q035K38488 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700KKB8Q035K38488 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700KKB8Q035K38488 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700KKB8Q035K38488 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700KKB8Q035K38488 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700KKB8Q035K38488 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700KKB8Q035K38488 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700KKB8Q035K38488 2023-12-31 MET:FairValueAndMiscellaneousOtherReservesMember 743700KKB8Q035K38488 2024-01-01 2024-12-31 MET:FairValueAndMiscellaneousOtherReservesMember 743700KKB8Q035K38488 2023-12-31 MET:ReserveForInvestedUnrestrictedEquityMember 743700KKB8Q035K38488 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700KKB8Q035K38488 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700KKB8Q035K38488 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700KKB8Q035K38488 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700KKB8Q035K38488 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700KKB8Q035K38488 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 743700KKB8Q035K38488 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700KKB8Q035K38488 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700KKB8Q035K38488 2023-12-31 iso4217:EUR xbrli:shares iso4217:EUR xbrli:shares