iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-01-01 2025-12-31 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-12-31 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember

|  | 1

HA LLITUKSEN
TOIMINTA-
KERTOMUS JA
TILINPÄÄTÖS
1.1.−31.12. 2025
Kesko Oyj
PL 1
00016 Kesko
Y-tunnus 0109862-8
Kotipaikka Helsinki

|  | 2

HALLITUKSEN
TOIMINTAKERTO MUS

Hallituksen toimintakertomus ....................................... | 3
Toimintaympäristö ............................................................ | 3
Tulosohjeistus 2026 .......................................................... | 3
Tulevaisuuden näkymät 2026 .......................................... | 3
Taloudellinen kehitys ........................................................ | 4
Segmentit ........................................................................... | 6
Muutokset konsernin rakenteessa .................................. | 9
Tilikauden keskeisiä tapahtumia ...................................... | 9
Varsinaisen yhtiökokouksen 2025 päätöksiä ................. | 9
Tilinpäätöksen liitetiedoissa esitetyt tiedot .................... | 10
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä ........................ | 10
Riskienhallinta ................................................................... | 10
Mahdolliset riskit ja epävarmuustekijät .......................... | 10
Voitonjakoehdotus ............................................................ | 11
Varsinainen yhtiökokous .................................................. | 11
Osake ja osakemarkkinat ................................................. | 12
Osakeomistuksen jakautuminen ...................................... | 13
Hallituksen valtuudet ........................................................ | 15
Konsernin keskeiset tunnusluvut ..................................... | 16
Tunnuslukujen laskentaperiaatteet ................................. | 17
Kestävyysselvitys ............................................................. | 21

|  | 3

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
Kesko on suomalainen kaupan alan pörssiyhtiö. Keskon
ketjutoimintaan kuuluu noin 1 700 kauppaa Suomessa,
Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa,
Liettuassa sekä Puolassa.
Kesko-konsernin raportoitavat segmentit muodostuvat
konsernin toimialoista, joita ovat päivittäistavarakauppa,
rakentamisen ja talotekniikan kauppa sekä autokauppa.
Konsernin emoyhtiö Kesko Oyj on suomalainen, Suomen
lakien mukaan perustettu julkinen osakeyhtiö, jonka
Y-tunnus on 0109862-8. Yhtiön kotipaikka on Helsinki,
Suomi ja sen rekisteröity osoite on PL 1, 00016 KESKO,
Suomi.
Yhdessä Kesko ja K-kauppiaat muodostavat K-ryhmän,
jonka vähittäismyynti (ennakkotieto) vuonna 2025 oli noin
15,4 miljardia euroa (alv 0 %).
Toimintaympäristö
K-ryhmän toimintaan vaikuttavat tunnistetut trendit liittyvät
globaaliin poliittiseen ja taloudelliseen epävarmuuteen,
kuluttajien ja yritysten luottamukseen ja
asiakaskäyttäytymiseen, kaupungistumisen vaikutuksiin
sekä väestönmuutokseen. Kulutuskäyttäytymisessä
korostuu vaivattomuus ja tottumukset muuttuvat nopeasti.
Lisäksi ilmastonmuutos ja vihreä siirtymä, digitalisaatio ja
tekoälyn tuomat mahdollisuudet vaikuttavat
toimintaympäristöön. Globalisaatio vaikuttaa
toimitusketjuihin ja riskienhallinnan merkitys kasvaa.
Toimintaympäristön keskeiset mahdollisuudet ja riskit
liittyvät taloudellisen toimintaympäristön muutoksiin,
digitaalisiin palveluihin ja tiedolla johtamiseen,
geopoliittiseen tilanteeseen, kestävään hankintaan ja
ihmisoikeuksiin ja ilmastonmuutokseen. Kehittymässä olevia
riskejä ovat toimitusketjuun liittyvät ihmisoikeusriskit ja
kehittyvä vastuullisuuslainsäädäntö sekä regulaatio. Riskejä
on kuvattu tarkemmin tämän toimintakertomuksen
Merkittäviä riskejä ja epävarmuustekijöitä -osassa.
Tulosohjeistus 2026
Kesko-konsernin tulosohjeistus annetaan kuluvalta vuodelta
2026 ja sitä verrataan vuoteen 2025. Toimintaympäristön
arvioidaan paranevan vuoden 2026 aikana, mutta jatkuvan
silti verrattain haastavana. Keskon vertailukelpoisen
liikevoiton ennakoidaan paranevan vuonna 2026. Yhtiö
arvioi vuonna 2026 vertailukelpoisen liikevoiton olevan
650–750 miljoonaa euroa. Keskeisiä näkymiin vaikuttavia
epävarmuustekijöitä ovat kuluttajaluottamuksen ja
investointihalukkuuden kehitys, sekä geopoliittiset kriisit ja
jännitteet.
Tulevaisuuden näkymät 2026
Toimintaympäristön arvioidaan paranevan vuoden 2026
aikana kaikilla toimialoilla ja kaikissa toimintamaissa.
Myös Keskon vertailukelpoisen liikevoiton arvioidaan
paranevan vuonna 2026 kaikilla toimialoilla ja kaikissa
toimintamaissa.
Päivittäistavarakaupassa kuluttaja-asiakaskaupan arvioidaan
piristyvän ja foodservice-liiketoiminnan pysyvän vakaana.
Vuonna 2026 päivittäistavarakaupan vertailukelpoisen
liikevoittomarginaalin arvioidaan pysyvän selvästi yli 6 %:n
tasolla huolimatta hintapanostuksista ja investoinneista
kauppapaikkaverkostoon. Vuonna 2026
päivittäistavarakaupan vertailukelpoisen liikevoiton
ennakoidaan paranevan vuodesta 2025.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupassa vuonna 2026
suhdanteen ennakoidaan paranevan maltillisesti
poikkeuksellisen matalalta tasolta. Vuonna 2026
rakentamisen ja talotekniikan kaupan vertailukelpoisen
liiketuloksen arvioidaan paranevan vuodesta 2025 kaikissa
toimintamaissa.
Autokaupan markkinassa uusien autojen myynnin
ennakoidaan pysyvän vaisuna verrattuna pitkän aikavälin
tasoon, mutta kuitenkin kasvavan vuodesta 2025. Vuonna
2026 Keskon autokaupan liikevaihdon ja vertailukelpoisen
liikevoiton arvioidaan paranevan vuodesta 2025.

|  | 4

Taloudellinen kehitys
Liikevaihto ja tulos 2025

1–12/2025 | Liikevaihto, milj. € | Kehitys, % | Kehitys, vertailu- kelpoinen, % | Liikevoitto, vertailu- kelpoinen, milj. € | Muutos, milj. €
Päivittäistavarakauppa | 6 447,4 | +1,0 | +1,0 | 418,1 | -19,9
Rautakauppa | 2 471,9 | +14,4 | +2,0 | 75,3 | +12,7
Tekninen kauppa | 2 285,4 | +1,3 | +1,1 | 89,4 | -1,0
Kesko Senukai | - | - | - | 19,5 | -1,4
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa yhteensä | 4 685,8 | +7,7 | +1,4 | 178,6 | +9,4
Autokauppa | 1 364,8 | +12,9 | +12,0 | 83,1 | +13,8
Yhteiset toiminnot ja eliminoinnit | -23,4 | -4,5 | - | -24,8 | +1,5
Yhteensä | 12 474,7 | +4,7 | +2,3 | 654,9 | +4,8

Konsernin liikevaihto kasvoi 4,7 %. Vertailukelpoisesti
liikevaihto kasvoi 2,3 %. Liikevaihto kasvoi
vertailukelpoisesti Suomessa 2,2 % ja muissa toimintamaissa
se kasvoi 2,6 %. Vertailukelpoinen muutos-% on laskettu
paikallisissa valuutoissa ja ilman toteutuneiden
yrityskauppojen vaikutusta.
Päivittäistavarakaupassa liikevaihto kasvoi 1,0 %. Myynti
K-ruokakauppa-ketjuille kasvoi 1,9 %. Kespron foodservice-
liiketoiminnan liikevaihdon lasku oli 0,3 %.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevaihto kasvoi
7,7 %. Liikevaihto kasvoi vertailukelpoisesti 1,4 %.
Rakentamisen suhdanteen elpyminen on jatkunut vähitellen.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevaihto kasvoi
erityisesti yritysostojen tukemana. Teknisen kaupan
liikevaihto kasvoi 1,3 %, ja vertailukelpoisesti se kasvoi 1,1 %.
Rautakaupan liikevaihto kasvoi 14,4 %, ja vertailukelpoisesti
se kasvoi 2,0 %. Tanskalaisen Roslev Trælasthandel A/S:n
luvut on yhdistelty rakentamisen ja talotekniikan kaupan
toimialan lukuihin 1.2.2025 alkaen ja CF Petersen & Søn
A/S:n 1.5.2025 alkaen sekä Tømmergaarden A/S:n 1.6.2025
alkaen.
Autokaupan toimialan liikevaihto kasvoi 12,9 %. Liikevaihto
kasvoi vertailukelpoisesti 12,0 %. Liikevaihto kasvoi
autokaupassa uusissa autoissa, käytetyissä autoissa ja
palveluissa. Myös urheilukaupassa liikevaihto kasvoi.
Konsernin vertailukelpoinen liikevoitto oli 654,9 milj. euroa
(650,1 milj. euroa) ja se kasvoi 4,8 milj. euroa.
Päivittäistavarakaupan vertailukelpoinen liikevoitto laski
19,9 milj. euroa. Kehitykseen vaikutti K-ruokakauppojen
hintaohjelman toteuttaminen ja heikko Foodservice-
markkina. Rakentamisen ja talotekniikan kaupan
vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi 9,4 milj. euroa.
Vertailukelpoisen liikevoiton kehitykseen vaikutti vähitellen
elpyvä rakentamisen suhdanne ja kova hintakilpailu
teknisessä kaupassa. Rautakaupan kannattavuutta rasittivat
yritysostoihin liittyvien käyvän arvon kohdistusten
kulukirjaukset 5,7 milj. euroa (2,5 milj euroa). Kesko
Senukain yhteisyritystulososuus laski 1,4 milj. euroa.
Autokaupan toimialan vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi
13,8 milj. euroa. Vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi
autokaupan liiketoiminnoissa 13,1 milj. euroa liikevaihdon
kasvun myötä. Urheilukaupassa vertailukelpoinen liikevoitto
kasvoi 0,7 milj. euroa vertailukauteen verrattuna.

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, milj. € | 1–12/2025 | 1–12/2024
Liikevoitto, vertailukelpoinen | 654,9 | 650,1
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  |
+myyntivoitot | +15,7 | +11,4
-myyntitappiot | -2,8 | -1,6
-arvonalentumiset | -13,7 | -40,0
+/-rakennejärjestelyt | -22,8 | -40,4
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät yhteensä | -23,6 | -70,6
Liikevoitto | 631,3 | 579,5

Merkittävimmät vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
liittyivät kiinteistöjen myyntivoittoihin, Ruotsin teknisen
kaupan uudelleenjärjestelyyn sisältäen 11,0 milj. euron
liikearvon arvonalentumisen, sekä rakennejärjestelyihin.
Vertailukaudella merkittävimmät vertailukelpoisuuteen

|  | 5

vaikuttavat erät liittyivät Norjan Byggmakker-
rautakauppaketjun liikearvon arvonalentumiseen, Ruotsin
K-Rauta-ketjun uudelleenjärjestelyyn, kun Ruotsin
rautakaupan toiminnot keskitettiin K-Bygg-ketjuun,
Neste K -ketjun lopetuskuluihin sekä yritysostoihin.
K-ryhmän (Keskon ja ketjukauppojen) vähittäis- ja
yritysasiakasmyynti (alv 0 %) oli 15 401,7 milj. euroa ja se
kasvoi 2,2 %. K-Plussa-verkostossa edellisen 12 kuukauden
aikana asioineiden K-Plussa-kanta-asiakasohjelmaan
kuuluvien talouksien määrä oli 2,7 miljoonaa ja K-Plussa-
korttia käyttäneitä asiakkaita oli 3,4 miljoonaa.
Nettorahoituskulut, tuloverot ja
tulos/osake

| 1–12/2025 | 1–12/2024
Nettorahoituskulut, milj. € | -125,4 | -111,7
Leasingvelkojen korot, milj. € | -89,4 | -78,6
Tulos ennen veroja, vertailukelpoinen, milj. € | 533,8 | 543,0
Tulos ennen veroja, milj. € | 510,3 | 471,5
Tuloverot, milj. € | -105,5 | -92,0
Tulos/osake, vertailukelpoinen, € | 1,07 | 1,11
Tulos/osake, € | 1,02 | 0,95
Oma pääoma/osake, € | 7,03 | 6,84

Konsernin nettorahoituskulujen kasvuun vaikuttivat
korollisen velan määrän kasvu ja leasingvelkojen
korkokulujen kasvu. Osuus osakkuusyritysten tuloksista oli
4,4 milj. euroa (3,8 milj. euroa). Vertailukelpoinen osuus
osakkuusyritysten tuloksista oli 3,0 milj. euroa (3,8 milj.
euroa).
Konsernin efektiivinen veroaste oli 20,7 % (19,5 %).
Konsernin tulos osaketta kohden kasvoi vertailukaudesta,
mutta vertailukelpoinen tulos osaketta kohden laski.
Rahavirta ja rahoitusasema

Milj. € | 1–12/2025 | 1–12/2024
Liiketoiminnan rahavirta | 879,7 | 1 008,2
Investointien rahavirta | -541,8 | -597,5
Rahoituksen rahavirta | -644,7 | -149,8

Milj. € | 31.12.2025 | 31.12.2024
Likvidit varat | 166,2 | 488,1
Korolliset velat | 3 572,6 | 3 396,3
Leasingvelat | 2 097,5 | 2 051,0
Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja | 1 308,9 | 857,2
Korolliset nettovelat/käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta | 1,6 | 1,1
Nettovelkaantumisaste, % | 120,5 | 106,3
Omavaraisuusaste, % | 32,2 | 32,5

Konsernin liiketoiminnan rahavirta oli 879,7 milj. euroa
(1 008,2 milj. euroa) ja sitä heikensi käyttöpääoman kasvu.
1.7.2025 voimaan astuneeseen elintarvikemarkkinalain
muutokseen liittyneen maksuaikojen lyhentymisen
vaikutuksen arvioidaan heikentäneen liiketoiminnan
rahavirtaa raportointikaudella noin 100 milj. euroa.
Konsernin investointien rahavirta oli -541,8 milj. euroa
(-597,5 milj. euroa) ja siihen vaikuttivat yritysostot
Tanskassa, joiden rahavirtavaikutus oli yhteensä -156,8 milj.
euroa. Investointien rahavirtaa pienensi 102,1 milj. euron
luovutustulot kiinteistöjen ja muiden pitkäaikaisten varojen
myynnistä.
Konsernin nettovelan määrää ilman leasingvelkoja kasvatti
vertailukautta pienempi liiketoiminnan rahavirta,
toteutuneet yritysostot sekä investoinnit
päivittäistavarakaupan kauppapaikkapaikkaverkostoon ja
Onnisen ja K-Auton logistiikkakeskukseen.
Investoinnit

Milj. € | 1–12/2025 | 1–12/2024
Investoinnit | 735,7 | 675,9
Kauppapaikkainvestoinnit | 334,4 | 289,2
Yritysostot | 185,8 | 172,9
It-investoinnit | 22,8 | 18,0
Muut investoinnit | 192,8 | 195,8

Kauppapaikkainvestoinnit kasvoivat 45,2 milj. euroa
vertailukaudesta. Kauppapaikkainvestointeihin sisältyvät
kauppakiinteistö Kaarinassa, jossa Keskon
päivittäistavarakauppa on pitkään toiminut
päävuokralaisena sekä kauppakeskuskiinteistö Vantaalla.
Vertailukauden kauppapaikkainvestointeihin sisältyivät
kauppakiinteistöt Espoossa ja Salossa, joissa Keskon
päivittäistavarakauppa on pitkään toiminut
päävuokralaisena.
Muihin investointeihin sisältyy 40,4 milj. euroa (82,8 milj.
euroa) Onnisen ja K-Auton Hyvinkäälle elokuussa 2025
valmistuneen logistiikkakeskuksen investointia.
Investointeihin sisältyy 31.1.2025 toteutunut tanskalaisen
rautakauppayrityksen Roslev Trælasthandel A/S:n
yritysosto, 30.4.2025 toteutunut CF Petersen & Søn A/S:n
yritysosto sekä 28.5.2025 toteutunut Tømmergaarden
A/S:n yritysosto. Vertailukauden investointeihin sisältyi
31.1.2024 toteutunut Davidsen Koncernen A/S:n yritysosto.

|  | 6

Segmentit
Päivittäistavarakauppa

| 1–12/2025 | 1–12/2024
Liikevaihto, milj. € | 6 447,4 | 6 381,4
Liikevoitto, vertailukelpoinen, milj. € | 418,1 | 438,0
Liikevoitto-%, vertailukelpoinen | 6,5 | 6,9
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 14,1 | 16,0
Investoinnit, milj. € | 309,2 | 276,0
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 6 264 | 6 346

Päivittäistavarakaupan liikevaihto oli 6 447,4 milj. euroa
(6 381,4 milj. euroa), ja se kasvoi 1,0 %. Myynti
K-ruokakauppa-ketjuil le kasvoi 1,9 %. Kespron foodservice-
liiketoiminnan liikevaihdon lasku oli 0,3 %.
Vähittäiskaupassa päivittäistavaroiden
kokonaismarkkinoiden Suomessa (sis. alv) arvioidaan
kasvaneen noin 2,5 % (Päivittäistavarayhdistys ry, PTY) ja
vähittäishintojen arvioidaan nousseen noin 2,1 % (sis. alv,
Tilastokeskus). K-ryhmän päivittäistavaramyynti kasvoi
2,1 % (sis. alv). Tammi-joulukuussa K-ruokakauppojen
markkinaosuus laski hieman, mutta kehitys oli lähes
markkinakehityksen tasolla. Markkinaosuus kasvoi heinä-
joulukuussa 0,2 %-yksikköä ja viimeisellä
vuosineljänneksellä 0,5 %-yksikköä (Päivittäistavarayhdistys
ry, PTY). Ruoan verkkokaupan myynti kasvoi 7,9 %. Sen
osuus K-ryhmän päivittäistavaramyynnistä (sis. alv) oli noin
3,9 %. Verkkokaupan palveluita tarjoavat kaikki K-ryhmän
ruokakauppaketjut, ja verkkokaupan palveluita tarjoavien
K-ruokakauppojen lukumäärä oli katsauskauden lopussa
788 kauppaa, joka on kasvanut edellisestä vuodesta
12 kaupalla. Foodservice-liiketoiminnassa
kokonaismarkkinan arvioidaan laskeneen 0,4 %
(Päivittäistavarayhdistys ry, PTY). Kespron
markkinaosuuden arvioidaan edelleen kasvaneen.
Päivittäistavarakaupan vertailukelpoinen liikevoitto oli 418,1
milj. euroa (438,0 milj. euroa), ja se laski 19,9 milj. euroa.
Vertailukelpoisen liikevoiton kehitykseen vaikutti K-
ruokakauppojen hintaohjelman toteuttaminen ja heikko
Foodservice-markkina. Kespron vertailukelpoinen liikevoitto
oli 72,1 milj. euroa (77,8 milj. euroa). Päivittäistavarakaupan
liikevoitto oli 416,6 milj. euroa (420,9 milj. euroa).
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät olivat -1,5 milj. euroa
(-17,2 milj. euroa) ja ne liittyivät pääosin Neste K -ketjun
lopettamiseen ja kiinteistöjen myyntivoittoihin.

Liikevaihto, milj. € | 1–12/2025 | 1–12/2024 | Kehitys, % | Vertailukelpoinen kehitys, %
Myynti K-ruokakaupoille | 4 616,4 | 4 529,3 | +1,9 | +1,9
K-Citymarket, käyttötavara | 604,1 | 602,6 | +0,2 | +0,2
Kespro | 1 166,6 | 1 169,6 | -0,3 | -0,3
Muut | 60,3 | 79,8 | -24,5 | -25,3
Yhteensä | 6 447,4 | 6 381,4 | +1,0 | +1,0

Päivittäistavarakaupan investoinnit olivat 309,2 milj. euroa
(276,0 milj. euroa). Kauppapaikkainvestoinnit olivat
289,3 milj. euroa (255,2 milj. euroa).
Kauppapaikkainvestointeihin sisältyy kauppakiinteistö
Kaarinassa, jossa Keskon päivittäistavarakauppa on pitkään
toiminut päävuokralaisena, kauppakeskuskiinteistö
Vantaalla sekä uusi kauppakiinteistö Lahdessa.
Vertailukauden kauppapaikkainvestointeihin sisältyi
kauppakiinteistöt Espoossa ja Salossa, joissa Keskon
päivittäistavarakauppa on pitkään toiminut
päävuokralaisena.

|  | 7

Rakentamisen ja talotekniikan kauppa

| 1–12/2025 | 1–12/2024
Liikevaihto, milj. € | 4 685,8 | 4 351,6
Rautakauppa | 2 471,9 | 2 160,7
Tekninen kauppa | 2 285,4 | 2 255,0
Liikevoitto, vertailukelpoinen, milj. € | 178,6 | 169,1
Rautakauppa | 75,3 | 62,6
Tekninen kauppa | 89,4 | 90,5
Kesko Senukai | 19,5 | 20,9
Liikevoitto-%, vertailukelpoinen | 3,8 | 3,9
Rautakauppa | 3,0 | 2,9
Tekninen kauppa | 3,9 | 4,0
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 7,3 | 7,8
Investoinnit, milj. € | 279,7 | 293,7
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 6 853 | 6 538

Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevaihto kasvoi
7,7 %. Liikevaihto kasvoi vertailukelpoisesti 1,4 %.
Rakentamisen suhdanteen elpyminen jatkui vähitellen,
mutta etenkin uudisasuntorakentamisen elpyminen oli
odotuksia heikompaa. Rakentamisen ja talotekniikan kaupan
liikevaihto kasvoi erityisesti yritysostojen tukemana.
Teknisen kaupan liikevaihto kasvoi 1,3 %, ja
vertailukelpoisesti se kasvoi 1,1 %. Rautakaupassa liikevaihto
kasvoi 14,4 % ja vertailukelpoisesti se kasvoi 2,0 %.
Tanskalaisen Roslev Trælasthandel A/S:n luvut on yhdistelty
rakentamisen ja talotekniikan kaupan toimialan lukuihin
1.2.2025 alkaen ja CF Petersen & Son A/S:n 1.5.2025 alkaen
sekä Tømmergaarden A/S:n 1.6.2025 alkaen. Liikevaihdon
euromääräistä kehitystä kasvattivat Puolan zlotyn ja Ruotsin
kruunun vahvistuminen suhteessa euroon ja sitä laski Norjan
kruunun heikentyminen suhteessa euroon.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevaihto Suomessa
oli 1 966,4 milj. euroa (1 967,9 milj. euroa) ja se laski 0,1 %.
Ulkomaan toimintojen liikevaihto oli 2 719,4 milj. euroa
(2 383,7 milj. euroa) ja se kasvoi 14,1 % toteutuneiden
yritysostojen ansiosta. Ulkomaan toimintojen liikevaihto
kasvoi vertailukelpoisesti 2,6 %.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan vertailukelpoinen
liikevoitto oli 178,6 milj. euroa (169,1 milj. euroa), ja se
kasvoi 9,4 milj. euroa. Vertailukelpoisen liikevoiton
kehitykseen vaikutti hitaasti elpynyt rakentamisen suhdanne
ja kova hintakilpailu erityisesti teknisessä
kaupassa. Rautakaupan kannattavuutta rasittivat
yritysostoihin liittyvien käyvän arvon kohdistusten
kulukirjaukset 5,7 milj. euroa (2,5 milj euroa). Onnisen
vertailukelpoinen liikevoitto Suomessa oli 57,0 milj. euroa
(69,0 milj. euroa). Kesko Senukain yhteisyritystulososuus
laski 1,4 milj. euroa.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevoitto oli
159,2 milj. euroa (116,3 milj. euroa). Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat erät olivat -19,4 milj. euroa (-52,8 milj. euroa).
Merkittävimmät vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
liittyivät Ruotsin teknisen kaupan uudelleenjärjestelyyn
sisältäen 11,0 milj. euron liikearvon arvonalentumisen.
Vertailukauden merkittävimmät vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat erät liittyivät Norjan Byggmakker-
rautakauppaketjun liikearvon arvonalentumiseen ja Ruotsin
K-Rauta-ketjun uudelleenjärjestelyyn, kun Ruotsin
rautakaupan toiminnot keskitettiin K-Bygg-ketjuun, sekä
yritysostoihin.

Liikevaihto, milj. € | 1–12/2025 | 1–12/2024 | Kehitys, % | Vertailukelpoinen kehitys, %
Rautakauppa, Suomi | 899,6 | 888,4 | +1,3 | +1,3
K-Rauta, Ruotsi | 0,2 | 101,6 | - | -
K-Bygg, Ruotsi | 343,2 | 277,0 | +23,9 | -3,3
Byggmakker, Norja | 520,0 | 517,9 | +0,4 | +1,2
Davidsen, Tanska | 709,0 | 379,8 | +86,7 | +9,7
Rautakauppa yhteensä | 2 471,9 | 2 160,7 | +14,4 | +2,0
Tekninen kauppa, Suomi | 1 121,7 | 1 132,1 | -0,9 | -0,9
Tekninen kauppa, Ruotsi | 134,4 | 130,6 | +2,9 | -0,4
Tekninen kauppa, Norja | 503,2 | 501,7 | +0,3 | +1,1
Tekninen kauppa, Baltia | 153,5 | 127,4 | +20,5 | +20,5
Tekninen kauppa, Puola | 378,4 | 368,1 | +2,8 | +1,2
Tekninen kauppa yhteensä | 2 285,4 | 2 255,0 | +1,3 | +1,1
Yhteensä | 4 685,8 | 4 351,6 | +7,7 | +1,4
Ruotsissa K-Rauta-ketjun liiketoiminnan uudelleenjärjestely saatiin päätökseen joulukuussa 2024. Loka-marraskuun 2024 aikana 8 K-Rauta-kauppaa siirtyi K- Bygg-ketjuun. K-Byggin vertailukelpoinen liikevaihdon kehitys on laskettu paikallisessa valuutassa ja lisäämällä vertailukauden lukuihin siirtyneiden K-Rauta- kauppojen liikevaihto kaupan ketjumuutosta vastaavana ajankohtana.

|  | 8

Liikevoitto, vertailukelpoinen, milj. € | 1–12/2025 | 1–12/2024
Rautakauppa, Suomi | 61,2 | 61,3
K-Rauta, Ruotsi | 1,4 | -3,2
K-Bygg, Ruotsi | -8,8 | -1,5
Byggmakker, Norja | 8,9 | -3,5
Davidsen, Tanska | 11,9 | 8,3
Rautakauppa yhteensä | 75,3 | 62,6
Tekninen kauppa, Suomi | 57,0 | 69,0
Tekninen kauppa, Ruotsi | -6,9 | -2,7
Tekninen kauppa, Norja | 19,7 | 8,2
Tekninen kauppa, Baltia | 4,0 | 1,9
Tekninen kauppa, Puola | 11,6 | 10,2
Tekninen kauppa yhteensä | 89,4 | 90,5
Yhteensä | 178,6 | 169,1

Rakentamisen ja talotekniikan kaupan investoinnit olivat
279,7 milj. euroa (293,7 milj. euroa). Investointeihin sisältyy
40,4 milj. euroa Onnisen ja K-Auton Hyvinkäälle elokuussa
2025 valmistuneen logistiikkakeskuksen investointia.
Investointeihin sisältyy 31.1.2025 toteutunut tanskalaisen
rautakauppayrityksen Roslev Trælasthandel A/S:n
yritysosto, 30.4.2025 toteutunut CF Petersen & Søn A/S:n
yritysosto sekä 28.5.2025 toteutunut Tømmergaarden
A/S:n yritysosto. Vertailukauden investointeihin sisältyy
31.1.2024 toteutunut tanskalaisen rautakauppayrityksen
Davidsen Koncernen A/S:n yritysosto.
Autokauppa

| 1–12/2025 | 1–12/2024
Liikevaihto, milj. € | 1 364,8 | 1 209,4
Autokauppa | 1 196,2 | 1 040,9
Urheilukauppa | 168,8 | 168,7
Liikevoitto, vertailukelpoinen, milj. € | 83,1 | 69,3
Autokauppa | 74,8 | 61,7
Urheilukauppa | 8,3 | 7,6
Liikevoitto-%, vertailukelpoinen | 6,1 | 5,7
Autokauppa | 6,3 | 5,9
Urheilukauppa | 4,9 | 4,5
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 15,5 | 13,8
Investoinnit, milj. € | 125,0 | 89,0
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 1 638 | 1 556

Autokaupan toimialan liikevaihto kasvoi 12,9 %. Liikevaihto
kasvoi vertailukelpoisesti 12,0 %. Liikevaihto kasvoi
autokaupassa uusissa autoissa, käytetyissä autoissa ja
palveluissa. Myös urheilukaupassa liikevaihto kasvoi.
Henkilö- ja pakettiautojen yhteenlaskettu
ensirekisteröintien markkinakehitys oli -1,6 %. Autokaupan
maahantuomien Volkswagen-, Audi-, SEAT-, CUPRA-,
Porsche- ja Bentley-henkilöautojen sekä Volkswagen-
pakettiautojen yhteenlaskettu markkinaosuus oli 17,3 %
(14,5 %).
Autokaupan toimialan vertailukelpoinen liikevoitto oli
83,1 milj. euroa (69,3 milj. euroa). Vertailukelpoinen
liikevoitto kasvoi autokaupan liiketoiminnoissa 13,1 milj.
euroa liikevaihdon kasvun myötä. Urheilukaupassa
vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi 0,7 milj. euroa
vertailukauteen verrattuna.
Autokaupan toimialan liikevoitto oli 82,4 milj. euroa
(69,3 milj. euroa). Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
olivat -0,7 milj. euroa (0,0 milj. euroa).
Autokaupan investoinnit olivat 125,0 milj. euroa (89,0 milj.
euroa).

Liikevaihto, milj. € | 1–12/2025 | 1–12/2024 | Kehitys, % | Vertailukelpoinen kehitys, %
Autokauppa | 1 196,2 | 1 040,9 | +14,9 | +13,9
Urheilukauppa | 168,8 | 168,7 | +0,1 | +0,1
Yhteensä | 1 364,8 | 1 209,4 | +12,9 | +12,0

|  | 9

Muutokset konsernin rakenteessa
Keskon tanskalainen tytäryritys Davidsen Koncernen A/S
osti 31.1.2025 tanskalaisen rautakauppayritys Roslev
Trælasthandel A/S:n, 30.4.2025 CF Petersen & Søn A/S:n
sekä 28.5.2025 Tømmergaarden A/S:n koko osakekannan.
Kesko Oyj:n kokonaan omistama tytäryritys K-Market Oy
sulautui 31.10.2025 Kesko Oyj:öön.
Tilikauden keskeisiä tapahtumia
Kesko valittiin maailman vastuullisimmaksi
päivittäistavarakaupan yritykseksi vuoden 2025 Global 100
-listalla. (Sijoittajauutinen 22.1.2025)
Kesko tiedotti elokuussa 2024 ostavansa tanskalaiset
rautakauppatoimijat Roslev Trælasthandel A/S:n, CF
Petersen & Søn A/S:n sekä Tømmergaarden A/S:n. Roslevin
yritysosto toteutui 31.1.2025, CF Petersenin 30.4.2025 ja
Tømmergaardenin 28.5.2025. (Sijoittajauutiset 14.8.2024,
31.1.2025, 30.4.2025 ja 28.5.2025)
Kesko valittiin Euroopan vastuullisimmaksi
päivittäistavarakaupan yritykseksi ensimmäisellä Europe 50
Most Sustainable Companies -listalla. Maailman
vastuullisimpien yritysten Global 100 -listaa pitkään
julkaissut kanadalainen Corporate Knights selvitti
ensimmäistä kertaa, mitkä ovat Euroopan 50 vastuullisinta
yritystä. Kesko on uudella listalla paras
päivittäistavarakaupan yrityksistä (Grocery Stores) ja
kokonaislistan sijalla 19. (Sijoittajauutinen 9.6.2025)
Keskon kaksi suurinta osakkeenomistajaa äänimäärän
perusteella olivat 1.9.2025 K-kauppiasliitto ry ja Keskinäinen
Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen. Edellä mainitut
osakkeenomistajat käyttivät nimeämisoikeuttaan
osakkeenomistajien nimitystoimikuntaan. Keskon
osakkeenomistajien nimitystoimikunnan jäsenet ovat Pauli
Jaakola, diplomikauppias, K-kauppiasliitto ry:n nimeämänä,
Annika Ekman, sijoitusjohtaja, Keskinäinen
Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen nimeämänä ja Esa Kiiskinen,
Keskon hallituksen puheenjohtaja. Toimikunta on
järjestäytymiskokouksessaan 23.9.2025 valinnut Pauli
Jaakolan puheenjohtajaksi. (Pörssitiedote 23.9.2025)
Keskon henkilöstöjohtajaksi ja konsernijohtoryhmän
jäseneksi on nimitetty 1.3.2026 alkaen KTM Minttu Sinisalo.
Sinisalo siirtyy Keskoon Terveystalon henkilöstöjohtajan
roolista. Ennen Terveystaloa Sinisalo on toiminut useissa
henkilöstöjohdon tehtävissä Finnairilla. Keskon nykyinen
henkilöstöjohtaja Matti Mettälä siirtyy johtajasopimuksensa
mukaisesti eläkkeelle 1.3.2026 alkaen. Minttu Sinisalo siirtyy
Keskon palvelukseen 1.1.2026 sujuvan siirtymän
varmistamiseksi. (Pörssitiedote 30.9.2025)
Kesko Oyj:n 14.11.2025 saaman arvopaperimarkkinalain
9 luvun 5 pykälän mukaisen ilmoituksen mukaan
K-ruokakauppiasyhdistys ry:n, K-kauppiasliitto ry:n sekä
Vähittäiskaupan Ammattikasvatussäätiö sr:n yhteenlaskettu
osuus Keskon osakkeista ylitti 13.11.2025 viiden (5) % rajan
ja ääniosuus ylitti kahdenkymmenen (20) %:n rajan.
K-ruokakauppiasyhdistyksen, K-kauppiasliiton sekä
Vähittäiskaupan Ammattikasvatussäätiön yhteenlaskettu
osuus Keskon osakkeista oli 13.11.2025 omistusmuutoksen
jälkeen 7,72 % ja ääniosuus 20,01 %. (Pörssitiedote
14.11.2025)
Varsinaisen yhtiökokouksen 2025
päätöksiä
Keskon 24.3.2025 pidetty varsinainen yhtiökokous vahvisti
yhtiön vuoden 2024 tilinpäätöksen. Yhtiökokous päätti, että
vuodelta 2024 vahvistetun taseen perusteella osinkoa
jaetaan osingonjakohetkellä yhtiön ulkopuolisessa
omistuksessa oleville osakkeille 0,90 euroa osaketta
kohden. Muu osa voitonjakokelpoisista varoista jätetään
omaan pääomaan. Osinko maksetaan neljässä erässä.
Osingon ensimmäisen erän 0,23 euroa osakkeelta
täsmäytyspäivä oli 26.3.2025 ja maksupäivä 2.4.2025.
Osingon toisen erän 0,22 euroa osakkeelta täsmäytyspäivä
oli 15.7.2025 ja maksupäivä oli 22.7.2025. Osingon
kolmannen erän 0,23 euroa osakkeelta täsmäytyspäivä oli
14.10.2025 ja maksupäivä 21.10.2025. Osingon neljännen
erän 0,22 euroa osakkeelta täsmäytyspäivä oli 13.1.2026 ja
maksupäivä 20.1.2026. Hallitus valtuutettiin tarvittaessa
päättämään osingon toiselle, kolmannelle ja/tai neljännelle
maksuerälle uudet osingonmaksun täsmäytyspäivät ja
maksupäivät, mikäli Suomen arvo-osuusjärjestelmän
säädökset tai säännöt muuttuvat tai muutoin sitä
edellyttävät tai osingon maksaminen estyy sovellettavan lain
tai säännösten vuoksi.
Varsinaisen yhtiökokouksen päätöksistä tiedotettiin
tarkemmin pörssitiedotteella 24.3.2025.

|  | 10

Tilinpäätöksen liitetiedoissa esitetyt
tiedot
Konsernin henkilöstöä koskevat tiedot on esitetty
liitetiedossa 2.5.
Rahoitusriskit on esitetty liitetiedossa 4.3 ja tiedot käypään
arvoon arvostetuista rahoitusvälineistä on esitetty
liitetiedossa 4.5.
Lähipiiritapahtumat on esitetty liitetiedossa 5.2.
Tiedot riita-asioista sekä oikeus- ja viranomaisprosesseista
on esitetty liitetiedossa 5.4.
Selvitys hallinto- ja
ohjausjärjestelmästä
Kesko Oyj laatii selvityksen hallinto- ja ohjausjärjestelmästä
noudattaen Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n 1.1.2025
voimaan tulleen hallinnointikoodin 2025
raportointivaatimuksia. Kesko Oyj esittää selvityksen
hallituksen toimintakertomuksesta erillisenä kertomuksena.
Riskienhallinta
Keskossa riskienhallinta on ennakoivaa ja oleellinen osa
päivittäistä johtamista liiketoimintaan liittyvien
mahdollisuuksien ja uhkien arvioimiseksi ja hallitsemiseksi.
Keskon toimialat ja yhteiset toiminnot vastaavat
toimintaansa liittyvien riskien tunnistamisesta,
arvioimisesta, käsittelystä ja hallinnasta sekä raportoivat
riskeistä, riskienhallintatoimenpiteistä ja toimenpiteiden
tuloksista konsernin riskienhallintatoiminnolle.
Konsernijohtoryhmän jäsenet vastaavat sisäisen valvonnan
ja riskienhallinnan toimivasta ja tehokkaasta toteutuksesta
omilla vastuualueillaan.
Liiketoiminnoista riippumaton riskienhallintatoiminto vastaa
sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan viitekehyksestä ja
ohjauksesta sekä tukee, koordinoi ja valvoo riskienhallinnan
toteutusta Kesko-konsernissa. Sisäisen tarkastuksen ja
riskienhallinnan johtaja raportoi toiminnallisesti
tarkastusvaliokunnan puheenjohtajalle ja hallinnollisesti
Keskon pääjohtajalle sisäisestä tarkastuksesta ja konsernin
talous- ja rahoitusjohtajalle riskienhallinnasta. Talous- ja
rahoitusjohtajan johtama riskienhallinnan ohjausryhmä
vastaa konsernin riskitilannekuvan valmistelusta. Pääjohtaja
on vastuussa konsernin riskienhallinnan toimivuudesta ja
tehokkuudesta sekä hyväksyy konsernin riskiraportit ennen
hallituskäsittelyä. Keskon hallitus seuraa ja arvioi
riskienhallinnan tehokkuutta sekä valvoo yhtiön strategiaan
ja toimintoihin liittyvien riskien arviointia ja hallintaa
tarkastusvaliokunnan avustamana.
Konsernin merkittävimmät riskit ja epävarmuustekijät sekä
niiden olennaiset muutokset ja hallintatoimenpiteet
mittareineen raportoidaan Keskon hallituksen
tarkastusvaliokunnalle vuosineljänneksittäin
osavuosikatsausten, puolivuosikatsauksen ja tilinpäätöksen
käsittelyn yhteydessä. Tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja
raportoi riskienhallinnasta hallitukselle osana
tarkastusvaliokuntaraportointia. Hallitus raportoi
markkinoille merkittävimmistä riskeistä ja
epävarmuustekijöistä sekä kasvavista riskeistä
toimintakertomuksessa ja olennaisista muutoksista niihin
osavuosikatsauksissa ja puolivuosikatsauksessa.
Mahdolliset riskit ja
epävarmuustekijät
Kuluttajaluottamus ja yritysten
investointihalukkuus
Heikko kuluttajaluottamus ja yritysten investointihalukkuus
voivat vaikuttaa kysyntään kaikissa toimintamaissa.
Alhainen kysyntä ja myynnin supistuminen sekä hintakilpailu
voivat lisätä kate- ja kustannuspaineita kaikilla toimialoilla.
Geopoliittiset ja toimitusketjuriskit
Kansainvälisen toimintaympäristön epävakaus, kauppa- ja
talouspoliittiset muutokset ja mahdolliset häiriöt
toimitusketjuissa voivat vaikuttaa tuotteiden saatavuuteen
ja liiketoiminnan jatkuvuuteen.
Strategisten hankkeiden ja muutosten
toteuttaminen
Kasvustrategioiden, yritysostojen ja liiketoimintamallien
muutosten toteutukseen liittyvät haasteet voivat vaikuttaa
tavoitteiden saavuttamiseen.
Markkinaosuuksien vahvistaminen
Hintakilpailun kiristyminen ja markkinaosuuksien lasku eri
liiketoiminnoissa ja toimintamaissa voivat heikentää
liikevaihtoa ja tulosta.
Kauppapaikat ja kiinteistöt
Kauppapaikkojen ja kiinteistöjen ylläpitoon, kehittämiseen
ja käyttöasteeseen liittyvät riskit voivat vaikuttaa
liiketoiminnan kannattavuuteen.

|  | 11

Rahoitus ja kassavirta
Kasvavat rahoituskustannukset yhdessä mahdollisesti
heikentyvän operatiivisen kassavirran kanssa voivat
vaikuttaa liiketoiminnan kannattavuuteen ja
investointikykyyn.
Kyberturvallisuus- ja tietosuojariskit
Kyberhyökkäykset ja tietovuodot voivat aiheuttaa
liiketoiminnan keskeytyksiä, tietojen menetyksiä ja
mainehaittoja.
Liiketoiminnan keskeytyminen
Esimerkiksi merkittävä häiriö logistiikkakeskuksessa voi
aiheuttaa laajoja toimituskatkoksia ja taloudellisia
menetyksiä.
Sääntely ja lainsäädäntö
Muutokset kansallisessa ja kansainvälisessä sääntelyssä,
kuten kaupan omiin tuotemerkkeihin liittyvät rajoitukset tai
uudet kestävyysvaatimukset, voivat vaikuttaa liiketoiminnan
toimintaedellytyksiin ja kannattavuuteen.
Tuote- ja elintarviketurvallisuus
Vakavat tuote- tai elintarviketurvallisuuteen liittyvät
poikkeamat voivat johtaa tuotteiden takaisinvetoihin,
taloudellisiin menetyksiin ja mainehaittoihin.
Vastuullisuus- ja ilmastoriskit
Ilmastonmuutokseen, ympäristövastuuseen ja sosiaaliseen
vastuullisuuteen liittyvät riskit sekä niihin liittyvien
vaatimusten täyttäminen voivat vaikuttaa liiketoiminnan
jatkuvuuteen ja maineeseen.
Raportointi pääomamarkkinoille
Taloudellisen raportoinnin ja kestävyysraportoinnin
vaatimusten kiristyminen lisää vaatimuksia tiedonkeruulle ja
raportoinnin oikeellisuudelle.
Voitonjakoehdotus
Kesko Oyj:n hallitus ehdottaa 26.3.2026 pidettävälle
varsinaiselle yhtiökokoukselle, että vuodelta 2025
vahvistetun taseen perusteella osinkoa jaetaan
osingonjakohetkellä yhtiön ulkopuolisessa omistuksessa
oleville osakkeille 0,90 euroa osaketta kohden. Muu osa
voitonjakokelpoisista varoista jätetään omaan pääomaan.
Hallitus ehdottaa osingon maksamista neljässä erässä.
Osingon ensimmäinen erä 0,23 euroa osakkeelta maksetaan
osakkeenomistajalle, joka osingon tämän maksuerän
täsmäytyspäivänä 30.3.2026 on merkittynä Euroclear
Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus
ehdottaa osinkoerän maksupäiväksi 8.4.2026.
Osingon toinen erä 0,22 euroa osakkeelta maksetaan
osakkeenomistajalle, joka osingon tämän maksuerän
täsmäytyspäivänä 16.7.2026 on merkittynä Euroclear
Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus
ehdottaa osinkoerän maksupäiväksi 23.7.2026.
Osingon kolmas erä 0,23 euroa osakkeelta maksetaan
osakkeenomistajalle, joka osingon tämän maksuerän
täsmäytyspäivänä 15.10.2026 on merkittynä Euroclear
Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus
ehdottaa osinkoerän maksupäiväksi 22.10.2026.
Osingon neljäs erä 0,22 euroa osakkeelta maksetaan
osakkeenomistajalle, joka osingon tämän maksuerän
täsmäytyspäivänä 14.1.2027 on merkittynä Euroclear
Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus
ehdottaa osinkoerän maksupäiväksi 21.1.2027.
Hallitus ehdottaa, että se valtuutetaan tarvittaessa
päättämään osingon yhdelle tai useammille maksuerille
uudet osingonmaksun täsmäytyspäivät ja maksupäivät,
mikäli Suomen arvo-osuusjärjestelmän säädökset tai
säännöt muuttuvat tai muutoin sitä edellyttävät tai osingon
maksaminen estyy sovellettavan lain tai säännösten vuoksi.
Voitonjakoehdotuksen tekopäivänä 4.2.2026 yhtiön
ulkopuolisessa omistuksessa oli 398 118 827 osaketta, jota
vastaava osingon kokonaismäärä on 358 306 944,30 euroa.
Kesko Oyj:n voitonjakokelpoiset varat ovat 1 547 000
994,36 euroa, josta tilikauden voitto on 363 101 477,81
euroa.
Varsinainen yhtiökokous
Hallitus päätti, että varsinainen yhtiökokous on 26.3.2026
klo 13.00 alkaen. Kesko Oyj julkistaa yhtiökokouskutsun
5.2.2026 yhtiön verkkosivuilla ja pörssitiedotteena.

|  | 12

Osake ja osakemarkkinat
Kesko Oyj:ssä oli 2025 lopussa yhteensä 400 079 008 osaketta, joista 126 948 028 eli 31,7 %
oli A-osakkeita ja 273 130 980 eli 68,3 % B-osakkeita. Kesko Oyj:n hallussa 31.12.2025 oli
1 960 181 omaa B-osaketta.
Näiden omien osakkeiden osuus B-osakkeiden lukumäärästä oli 0,72 %, osakkeiden
kokonaislukumäärästä 0,49 % ja yhtiön kaikkien osakkeiden tuottamista äänistä 0,13 %.
Kaikkien osakkeiden äänimäärä oli yhteensä 1 542 611 260 ääntä. Jokainen A-osake tuottaa
kymmenen (10) ääntä ja jokainen B-osake yhden (1) äänen. Yhtiön hallussa olevilla omilla
osakkeilla ei voi äänestää eikä niille makseta osinkoa. Kesko Oyj:n osakepääoma oli 2025
lopussa 197 282 584 euroa.
Keskon A-osakkeen pörssikurssi Nasdaq Helsingissä oli vuoden 2024 lopussa 18,06 euroa ja
2025 lopussa 19,25, missä oli kasvua 6,6 %. B-osakkeen kurssi oli vastaavasti vuoden 2024
lopussa 18,18 euroa ja 2025 lopussa 19,26 euroa, missä oli kasvua 5,9 %. A-osakkeen ylin kurssi
2025 oli 21,05 euroa ja alin 17,18 euroa. B-osakkeen ylin kurssi oli 21,46 euroa ja alin 17,14
euroa. Nasdaq Helsingin yleisindeksi (OMX Helsinki) nousi 2025 aikana 30,2 % ja painotettu
OMX Helsinki Cap -indeksi nousi 29,7 %. Vähittäiskauppa-toimialaindeksi laski 2,0 %.
2025 lopussa A-osakkeiden markkina-arvo oli 2 444 milj. euroa. B-osakkeiden markkina-arvo
oli 5 223 milj. euroa ilman emoyhtiön hallussa olevia osakkeita. A- ja B-osakkeiden yhteinen
markkina-arvo oli 7 666 milj. euroa, ja se nousi vuoden 2024 lopusta 447 milj. euroa.
Nasdaq Helsingissä A-osakkeita vaihdettiin 2025 aikana 5,1 milj. kpl. A-osakkeiden
vaihtoarvo oli 97,5 milj. euroa. B-osakkeita vaihdettiin 127,9 milj. kpl. B-osakkeiden
vaihtoarvo oli 2 433,9 milj. euroa. Nasdaq Helsingin osuus vaihdetuista Keskon A- ja B-
osakkeista oli yli 96 %. Keskon osakkeilla on käyty kauppaa myös monenkeskisissä
kaupankäyntijärjestelmissä, joista merkittävimpiä olivat Turquoise ja BATS (lähde: Euroland).
Rekisteröityneiden osakkeenomistajien määrä oli 2025 lopussa 123 946. 2025 lopussa
ulkomaisten osakkeenomistajien omistusosuus kaikista osakkeista oli 31,6 %, ja B-osakkeista
45,5 %.
Osakkeen kurssikehitys ja pörssivaihto

|  | 2023 | 2024 | 2025
Osakkeen kurssi 31.12. |  |  |  |
A-osake | € | 18,02 | 18,06 | 19,25
B-osake | € | 17,93 | 18,18 | 19,26
Osakkeen keskikurssi |  |  |  |
A-osake | € | 18,47 | 17,80 | 18,96
B-osake | € | 18,49 | 17,56 | 19,03
Osakekannan markkina-arvo 31.12., A-osake | Milj. € | 2 287,6 | 2 292,7 | 2 443,7
Osakekannan markkina-arvo 31.12., B-osake | Milj. € | 4 855,8 | 4 926,9 | 5 222,7
Pörssivaihto |  |  |  |
A-osake | Milj. kpl | 6 | 5 | 5
B-osake | Milj. kpl | 143 | 139 | 128
Suhteellinen vaihto |  |  |  |
A-osake | % | 4,4 | 4,1 | 4,0
B-osake | % | 52,3 | 50,5 | 46,7
Osakkeiden laimennusvaikutuksella oikaistu lukumäärä keskimäärin | 1 000 kpl | 397 706 | 397 922 | 398 084

|  | 13

Osakeomistuksen jakautuminen
Osakeomistuksen jakautuminen omistajaryhmittäin 31.12.2025

Kaikki osakkeet | Osakkeiden määrä, kpl | Osuus kaikista osakkeista, %
Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset omistajat | 126 377 951 | 31,59
Kotitaloudet | 106 371 591 | 26,59
Yritykset ja asuntoyhteisöt | 95 812 954 | 23,95
Julkisyhteisöt* | 34 716 861 | 8,68
Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt** | 21 779 044 | 5,44
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset | 15 020 607 | 3,75
Yhteensä | 400 079 008 | 100,00

A-osakkeet | Osakkeiden määrä, kpl | Osuus A- osakkeista, % | Osuus kaikista osakkeista, %
Yritykset ja asuntoyhteisöt | 74 835 733 | 58,95 | 18,71
Kotitaloudet | 23 825 625 | 18,77 | 5,96
Julkisyhteisöt* | 14 169 777 | 11,16 | 3,54
Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt** | 11 557 426 | 9,10 | 2,89
Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset omistajat | 2 165 368 | 1,71 | 0,54
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset | 394 099 | 0,31 | 0,10
Yhteensä | 126 948 028 | 100,00 | 31,73

B-osakkeet | Osakkeiden määrä, kpl | Osuus B- osakkeista, % | Osuus kaikista osakkeista, %
Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset omistajat | 124 212 583 | 45,48 | 31,05
Kotitaloudet | 82 545 966 | 30,22 | 20,63
Yritykset ja asuntoyhteisöt | 20 977 221 | 7,68 | 5,24
Julkisyhteisöt* | 20 547 084 | 7,52 | 5,14
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset | 14 626 508 | 5,36 | 3,66
Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt** | 10 221 618 | 3,74 | 2,55
Yhteensä | 273 130 980 | 100,00 | 68,27
* Julkisyhteisöt esim. kunnat, Ahvenanmaan maakuntahallinto, työeläkelaitokset ja sosiaaliturvarahastot ** Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt mm. apurahoja jakavat säätiöt, edunvalvontajärjestöt ja erilaiset yleishyödylliset yhdistykset

Osakeomistuksen jakautuminen suuruusluokittain 31.12.2025

Kaikki osakkeet Osakkeita | Osakkaiden määrä, kpl | Osuus osakkeiden omistajista, % | Osakkeet yhteensä | Osuus osakkeista, %
1−100 | 54 155 | 43,69 | 2 173 083 | 0,54
101−500 | 37 277 | 30,08 | 9 493 313 | 2,37
501−1 000 | 11 837 | 9,55 | 8 830 691 | 2,21
1 001−5 000 | 15 295 | 12,34 | 34 651 638 | 8,66
5 001−10 000 | 2 693 | 2,17 | 19 137 008 | 4,78
10 001−50 000 | 2 237 | 1,80 | 45 179 918 | 11,29
50 001−100 000 | 228 | 0,18 | 15 733 361 | 3,93
100 001−500 000 | 183 | 0,15 | 35 678 922 | 8,92
500 001− | 41 | 0,03 | 229 201 074 | 57,29
Yhteensä | 123 946 | 100,00 | 400 079 008 | 100,00

|  | 14

A-osakkeet Osakkeita | Osakkaiden määrä, kpl | Osuus A- osakkeiden omistajista, % | A-osakkeet yhteensä | Osuus A- osakkeista, %
1−100 | 17 626 | 56,25 | 613 578 | 0,48
101−500 | 7 374 | 23,53 | 1 793 033 | 1,41
501−1 000 | 1 795 | 5,73 | 1 336 688 | 1,05
1 001−5 000 | 2 713 | 8,66 | 6 903 083 | 5,44
5 001−10 000 | 745 | 2,38 | 5 377 192 | 4,24
10 001−50 000 | 852 | 2,72 | 17 769 053 | 14,00
50 001−100 000 | 120 | 0,38 | 8 577 279 | 6,76
100 001−500 000 | 97 | 0,31 | 19 182 162 | 15,11
500 001− | 12 | 0,04 | 65 395 960 | 51,51
Yhteensä | 31 334 | 100,00 | 126 948 028 | 100,00

B-osakkeet Osakkeita | Osakkaiden määrä, kpl | Osuus B- osakkeiden omistajista, % | B-osakkeet yhteensä | Osuus B- osakkeista, %
1−100 | 40 468 | 40,58 | 1 701 292 | 0,62
101−500 | 31 635 | 31,72 | 8 187 581 | 3,00
501−1 000 | 10 600 | 10,63 | 7 925 378 | 2,90
1 001−5 000 | 13 302 | 13,34 | 29 555 576 | 10,82
5 001−10 000 | 2 069 | 2,07 | 14 631 246 | 5,36
10 001−50 000 | 1 419 | 1,42 | 27 273 985 | 9,99
50 001−100 000 | 112 | 0,11 | 7 617 383 | 2,79
100 001−500 000 | 88 | 0,09 | 16 991 001 | 6,22
500 001− | 26 | 0,03 | 159 247 538 | 58,30
Yhteensä | 99 719 | 100,00 | 273 130 980 | 100,00

10 suurinta osakkeenomistajaa osakelukumäärän perusteella
31.12.2025

|  | Osakkeiden määrä, kpl | Osuus osakkeista, % | Äänimäärä | Osuus äänimäärästä, %
1. | K-kauppiasliitto ry | 22 318 567 | 5,58 | 223 185 670 | 14,47
2. | Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 14 188 000 | 3,55 | 138 028 000 | 8,95
3. | Vähittäiskaupan Takaus Oy | 13 195 008 | 3,30 | 131 950 080 | 8,55
4. | Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma | 8 039 873 | 2,01 | 8 039 873 | 0,52
5. | Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Elo | 6 559 725 | 1,64 | 10 211 250 | 0,66
6. | Vähittäiskaupan Ammattikasvatussäätiö | 5 889 883 | 1,47 | 58 898 830 | 3,82
7. | Valtion Eläkerahasto | 3 500 000 | 0,87 | 3 500 000 | 0,23
8. | K-ruokakauppiasyhdistys ry | 2 710 442 | 0,68 | 27 104 420 | 1,76
9. | Heimo Välinen Oy | 2 000 000 | 0,50 | 20 000 000 | 1,30
10. | Oy The English Tearoom Ab | 2 000 000 | 0,50 | 2 000 000 | 0,13

Taulukossa on mukana rekisteröidyt omistajat. Taulukko ei sisällä Kesko Oyj:n hallussa olevia
omia osakkeita, joiden määrä 31.12.2025 oli 1 960 181 kappaletta.
Hallintarekisteröidyn osakkeenomistajan BlackRock, Inc:n omistus Kesko Oyj:n osakkeista oli
5,43 % ja äänistä 1,41 % 31.12.2025 (pörssitiedote 3.7.2025).

|  | 15

10 suurinta osakkeenomistajaa äänimäärän perusteella 31.12.2025

|  | Osakkeiden määrä, kpl | Osuus osakkeista, % | Äänimäärä | Osuus äänimäärästä, %
1. | K-kauppiasliitto ry | 22 318 567 | 5,58 | 223 185 670 | 14,47
2. | Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 14 188 000 | 3,55 | 138 028 000 | 8,95
3. | Vähittäiskaupan Takaus Oy | 13 195 008 | 3,30 | 131 950 080 | 8,55
4. | Vähittäiskaupan Ammattikasvatussäätiö | 5 889 883 | 1,47 | 58 898 830 | 3,82
5. | K-ruokakauppiasyhdistys ry | 2 710 442 | 0,68 | 27 104 420 | 1,76
6. | Heimo Välinen Oy | 2 000 000 | 0,50 | 20 000 000 | 1,30
7. | Food Paradise Oy | 1 444 072 | 0,36 | 14 440 720 | 0,94
8. | Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo | 6 559 725 | 1,64 | 10 211 250 | 0,66
9. | Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma | 8 039 873 | 2,01 | 8 039 873 | 0,52
10. | Pokela Oy Iso Omena | 793 154 | 0,20 | 7 926 554 | 0,51

Johdon osakeomistus
Kesko Oyj:n hallituksen jäsenet ja pääjohtaja sekä edellä mainittujen määräysvallassa olevat
yhteisöt omistivat joulukuun 2025 lopussa 774 910 Kesko Oyj:n A-osaketta ja 396 793 Kesko
Oyj:n B-osaketta, eli yhteensä 1 171 703 kpl, mikä edustaa 0,29 % yhtiön kaikista osakkeista
ja 0,53 % kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
Pääjohtajalla oli 31.12.2025 Kesko Oyj:n B-osakkeita 254 443 kappaletta, mitkä edustavat
0,06 % yhtiön kaikista osakkeista ja 0,02 % kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
Konsernijohtoryhmällä mukaan lukien pääjohtaja oli 31.12.2025 Kesko Oyj:n
A-osakkeita 2 824 kappaletta ja B-osakkeita 635 757 kappaletta, mitkä edustavat
0,16 % yhtiön kaikista osakkeista ja 0,04 % kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
Hallituksen valtuudet
Keskolla on osakepohjainen sitouttamis- ja kannustinjärjestelmä, jonka toteuttamiseksi
Keskon hallitus voi päättää yhtiön hallussa olevien omien B-osakkeiden luovuttamisesta
yhtiökokouksen hallitukselle antamien osakeantivaltuutuksien puitteissa. 2025 aikana Kesko
Oyj luovutti 156 490 yhtiön hallussa ollutta omaa B-osaketta yhtiön johto- ja avainhenkilöille
ja Keskolle palautui 1 205 B-osaketta osakepalkkio-ohjelmien ehtojen mukaisesti. Asiasta on
tiedotettu pörssitiedotteilla 12.3.2025, 30.4.2025 ja 18.9.2025. Uusimmista osakepohjaisista
sitouttamis- ja kannustinohjelmista on tiedotettu pörssitiedotteella 5.2.2025. Lisäksi Kesko
Oyj luovutti 7 134 hallussa ollutta omaa B-osaketta Keskon hallituksen jäsenille osana
hallituksen vuosipalkkiota. Asiasta on tiedotettu pörssitiedotteella 30.4.2025.
Keskon varsinainen yhtiökokous 24.3.2025 valtuutti hallituksen päättämään yhteensä
enintään 33 000 000 yhtiön uuden B-osakkeen ja yhtiön hallussa olevien omien B-
osakkeiden antamisesta sekä enintään 16 000 000 yhtiön oman B-osakkeen hankkimisesta.
Valtuutukset ovat voimassa 30.6.2026 saakka. Valtuutuksista on kerrottu pörssitiedotteella
24.3.2025.

|  | 16

Konsernin keskeiset tunnusluvut

|  | 2023 | 2024 | 2025
Tuloslaskelma |  |  |  |
Liikevaihto | Milj. € | 11 783,8 | 11 920,1 | 12 474,7
Liikevaihdon muutos | % | -0,2 | 1,2 | 4,7
Liikevaihdon muutos, vertailukelpoinen | % | -0,8 | -2,3 | 2,3
Liikevoitto, vertailukelpoinen | Milj. € | 712,0 | 650,1 | 654,9
Liikevoitto, vertailukelpoinen | % | 6,0 | 5,5 | 5,3
Liikevoitto | Milj. € | 695,4 | 579,5 | 631,3
Liikevoitto | % | 5,9 | 4,9 | 5,1
Kauden tulos | Milj. € | 495,6 | 379,1 | 404,2
Kauden tulos liikevaihdosta | % | 4,2 | 3,2 | 3,2
Kannattavuus |  |  |  |
Oman pääoman tuotto | % | 18,0 | 13,8 | 14,6
Oman pääoman tuotto, vertailukelpoinen | % | 18,5 | 16,1 | 15,3
Sidotun pääoman tuotto | % | 13,1 | 10,1 | 10,0
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen | % | 13,4 | 11,3 | 10,4
Rahoitus ja taloudellinen asema |  |  |  |
Korolliset nettovelat | Milj. € | 2 559,8 | 2 908,2 | 3 406,4
Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja | Milj. € | 561,9 | 857,2 | 1 308,9
Nettovelkaantumisaste | % | 92,8 | 106,3 | 120,5
Omavaraisuusaste | % | 35,8 | 32,5 | 32,2
Korolliset nettovelat/käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta |  | 0,7 | 1,1 | 1,6
Korolliset nettovelat/käyttökate, IFRS |  | 2,1 | 2,4 | 2,8

|  | 2023 | 2024 | 2025
Muut tunnusluvut |  |  |  |
Investoinnit | Milj. € | 678,9 | 675,9 | 735,7
Investoinnit liikevaihdosta | % | 5,8 | 5,7 | 5,9
Liiketoiminnan rahavirta | Milj. € | 1 049,5 | 1 008,2 | 879,7
Investointien rahavirta | Milj. € | -590,2 | -597,5 | -541,8
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin |  | 14 766 | 15 347 | 15 665
Henkilöstö 31.12. |  | 17 702 | 18 309 | 18 991
|  | 2023 | 2024 | 2025
Osakekohtaiset tunnusluvut |  |  |  |
Tulos/osake, laimentamaton ja laimennettu | € | 1,25 | 0,95 | 1,02
Tulos/osake, vertailukelpoinen, laimentamaton | € | 1,28 | 1,11 | 1,07
Oma pääoma/osake | € | 6,93 | 6,84 | 7,03
Osinko/osake* | € | 1,02 | 0,90 | 0,90
Osinko tuloksesta | % | 81,9 | 94,5 | 88,6
Osinko tuloksesta, vertailukelpoinen | % | 79,7 | 80,9 | 84,5
Liiketoiminnan rahavirta/osake | € | 2,64 | 2,53 | 2,21
Hinta/voitto-suhde (P/E), A-osake |  | 14,46 | 18,95 | 18,96
Hinta/voitto-suhde (P/E), B-osake |  | 14,39 | 19,08 | 18,97
Efektiivinen osinkotuotto, A-osake | % | 5,7 | 5,0 | 4,7
Efektiivinen osinkotuotto, B-osake | % | 5,7 | 5,0 | 4,7
* ehdotus yhtiökokoukselle |  |  |  |

|  | 17

Tunnuslukujen laskentaperiaatteet
Kesko käyttää vaihtoehtoisia tunnuslukuja kuvaamaan liiketoiminnan ja kannattavuuden
kehitystä. Vaihtoehtoisia tunnuslukuja tulee tarkastella yhdessä IFRS:n mukaisten
tunnuslukujen kanssa.
Vertailukelpoisen liikevaihdon muutosta käytetään kuvaamaan konsernin liiketoiminnan
volyymin kehittymistä eri kausien välillä. Tunnusluku kuvaa liikevaihdon muutosta ilman
yrityskauppojen vaikutusta ja paikallisissa valuutoissa. Vertailukelpoinen liikevaihto on
laskettu sisällyttämällä liikevaihtoon ne liiketoiminnot, jotka ovat kuuluneet Kesko-konserniin
sekä katsauskaudella että vertailukaudella. Yrityskauppoihin liittyvät muut rakenteelliset
järjestelyt on oikaistu yrityskauppojen tavoin.
Tavanomaiseen liiketoimintaan kuulumattomat tapahtumat käsitellään vertailukelpoisuuteen
vaikuttavina erinä. Vertailukelpoista tulosta ja kannattavuutta kuvaavia tunnuslukuja
käytetään parantamaan kausien välistä vertailukelpoisuutta liiketoiminnan tuloksen
kehityksestä. Vertailukelpoisuuteen vaikuttaviksi eriksi luokitellaan kiinteistöjen, osakkeiden
ja liiketoimintojen myynneistä syntyneet myyntivoitot ja -tappiot, arvonalentumiset sekä
merkittävät liiketoimintojen rakennejärjestelyt. Myyntivoitot on esitetty tuloslaskelmassa
liiketoiminnan muissa tuotoissa ja myyntitappiot liiketoiminnan muissa kuluissa.
Arvonalentumiset ja merkittävät vuokrasopimusten muutoksiin liittyvät tulosvaikutteiset erät
on esitetty konsernin tuloslaskelmassa rivillä poistot ja arvonalentumiset.
Vaihtoehtoisia tunnuslukuja, joista on oikaistu IFRS 16 -standardin vaikutus, käytetään
taloudellisten tavoitteiden toteutumisen seurannassa. Käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta
vastaa ennen IFRS 16 -standardin käyttöönoton mukaista käyttökatetta ja korolliset
nettovelat ilman leasingvelkoja vastaavat korollisia nettovelkoja ennen standardin
käyttöönottoa. Nämä oikaistut tunnusluvut sisältyvät komponentteina konsernin
taloudellisten tavoitteiden tunnuslukuun ”korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja per
käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta”.
Lisäksi vaihtoehtoisina tunnuslukuina on esitetty konsernin taloudellista kehitystä kuvaavat
tunnusluvut. Johto käyttää näitä tunnuslukuja liiketoiminnan kehityksen, kannattavuuden
sekä taloudellisen aseman seurantaan ja analysointiin.
Kannattavuus

Liikevoitto, vertailukelpoinen |  | Liikevoitto +/– vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | – myyntivoitot + myyntitappiot + arvonalentumiset +/- rakennejärjestelyt
Oman pääoman tuotto, % |  | (Tulos ennen veroja - Tuloverot) x 100 / Oma pääoma, raportointijakson alun ja lopun keskiarvo
Oman pääoman tuotto, %, vertailukelpoinen |  | (Tulos oikaistuna vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä ennen veroja - Tuloverot oikaistuna vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erien verovaikutuksella) x 100 / Oma pääoma, raportointijakson alun ja lopun keskiarvo
Sidotun pääoman tuotto, % |  | Liikevoitto x 100 / (Pitkäaikaiset varat + Vaihto-omaisuus + Saamiset + Muut lyhytaikaiset varat - Korottomat velat) keskimäärin raportointikaudelta
Sidotun pääoman tuotto, %, vertailukelpoinen |  | Vertailukelpoinen liikevoitto x 100 / (Pitkäaikaiset varat + Vaihto-omaisuus + Saamiset + Muut lyhytaikaiset varat - Korottomat velat) keskimäärin raportointikaudelta
Käyttökate |  | Liikevoitto + Poistot + Arvonalentumiset
Käyttökate, vertailukelpoinen |  | Käyttökate + / - vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät

|  | 18

Rahoitus, investoinnit ja taloudellinen asema

Omavaraisuusaste, % |  | Oma pääoma x 100 / (Taseen loppusumma - Saadut ennakot)
Nettovelkaantumisaste, % |  | Korolliset nettovelat x 100 / Oma pääoma
Korolliset nettovelat |  | Korolliset velat + Leasingvelat – Lyhytaikaiset muut rahoitusvarat - Rahavarat
Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja |  | Korolliset nettovelat – Leasingvelat
Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja / käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta |  | Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja / käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta
Korolliset nettovelat / käyttökate, sisältäen IFRS 16 vaikutuksen |  | Korolliset nettovelat / käyttökate, sisältäen IFRS 16 vaikutuksen
Investoinnit |  | Tunnusluku pitää sisällään investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin sekä tytäryritysosakkeisiin, osakkuus- ja yhteisyritysosakkeisiin ja muihin osakkeisiin. Vuokrasopimuksista kirjattavien konsernitaseen käyttöoikeusomaisuuserien lisäykset eivät ole investointeja. Vuokrakohteen (käyttöoikeusomaisuuserän) lunastus raportoidaan investointina.

Osakekohtaiset tunnusluvut

Tulos/osake, laimentamaton |  | (Tulos - Määräysvallattomien omistajien osuus tuloksesta) / Keskimääräinen osakkeiden lukumäärä
Tulos/osake, laimennettu |  | (Tulos - Määräysvallattomien omistajien osuus tuloksesta) / Keskimääräinen laimennusvaikutuksella oikaistu osakkeiden lukumäärä
Tulos/osake, laimentamaton, vertailukelpoinen |  | (Tulos oikaistuna vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä - Määräysvallattomien omistajien osuus tuloksesta oikaistuna vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä) / Keskimääräinen osakkeiden lukumäärä
Oma pääoma/osake |  | Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma / Osakkeiden laimentamaton lukumäärä katsauskauden lopussa
Osinko tuloksesta, % |  | (Osinko / osake) x 100 / (Tulos / osake)
Hinta/voitto-suhde (P/E) |  | Tilinpäätöspäivän osakekurssi / (Tulos / osake)
Efektiivinen osinkotuotto-% |  | (Osinko / osake) x 100 / Tilinpäätöspäivän osakekurssi
Osakekannan markkina-arvo |  | Tilinpäätöspäivän osakekurssi x osakkeiden lukumäärä
Liiketoiminnan rahavirta/osake |  | Liiketoiminnan rahavirta / osakkeiden keskimääräinen lukumäärä
A-osakkeen ja B-osakkeen tuotto |  | Osakkeen kurssimuutos + Osinkotuotot vuosituottona

|  | 19

Tunnuslukujen täsmäytykset IFRS-tilinpäätöslukuihin

Milj. € | 2025 | 2024
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  |
Myyntivoitot | 15,7 | 11,4
Myyntitappiot | -2,8 | -1,6
Arvonalentumiset | -13,7 | -40,0
Rakennejärjestelyt | -22,8 | -40,4
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa yhteensä | -23,6 | -70,6
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät rahoituserissä | 0,2 | -0,8
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät tuloveroissa | 3,4 | 7,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät yhteensä | -20,0 | -63,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa | 0,6 | -12,3
Liikevoitto, vertailukelpoinen |  |
Liikevoitto | 631,3 | 579,5
Vähennettynä |  |
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa | -23,6 | -70,6
Liikevoitto, vertailukelpoinen | 654,9 | 650,1
Käyttökate |  |
Liikevoitto | 631,3 | 579,5
Lisättynä |  |
Poistot ja arvonalentumiset | 239,1 | 247,9
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | 359,1 | 375,5
Käyttökate | 1 229,6 | 1 202,9
Käyttökate, vertailukelpoinen |  |
Käyttökate | 1 229,6 | 1 202,9
Vähennettynä |  |
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa | 0,6 | -12,3
Käyttökate, vertailukelpoinen | 1 228,9 | 1 215,2

Milj. € | 2025 | 2024
Tulos ennen veroja, vertailukelpoinen |  |
Tulos ennen veroja | 510,3 | 471,5
Vähennettynä |  |
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa | -23,6 | -70,6
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät rahoituserissä | 0,2 | -0,8
Tulos ennen veroja, vertailukelpoinen | 533,8 | 543,0
Tulos, vertailukelpoinen |  |
Tulos ennen veroja, vertailukelpoinen | 533,8 | 543,0
Vähennettynä |  |
Tuloverot | 105,5 | 92,0
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät tuloveroissa | 3,4 | 7,7
Tulos, vertailukelpoinen | 424,8 | 443,3
Emoyhtiön omistajille kuuluva tulos, vertailukelpoinen |  |
Tulos, vertailukelpoinen | 424,8 | 443,3
Vähennettynä |  |
Määräysvallattomille omistajille kuuluva tulos | -0,7 | -0,4
Emoyhtiön omistajille kuuluva tulos, vertailukelpoinen | 424,2 | 442,9
Tulos/osake, vertailukelpoinen, euroa |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva tulos, vertailukelpoinen | 424,2 | 442,9
Keskimääräinen osakemäärä, laimentamaton, 1 000 kpl | 398 084 | 397 922
Tulos/osake, vertailukelpoinen, euroa | 1,07 | 1,11
Sidotun pääoman tuotto, % |  |
Liikevoitto | 631,3 | 579,5
Sidottu pääoma, keskimäärin | 6 307,7 | 5 758,7
Sidotun pääoman tuotto, % | 10,0 | 10,1
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % |  |
Liikevoitto, vertailukelpoinen | 654,9 | 650,1
Sidottu pääoma, keskimäärin | 6 307,7 | 5 758,7
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 10,4 | 11,3

|  | 20

Milj. € | 2025 | 2024
Oman pääoman tuotto, % |  |
Tulos | 404,2 | 379,1
Oma pääoma, keskiarvo | 2 780,8 | 2 746,7
Oman pääoman tuotto, % | 14,6 | 13,8
Oman pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % |  |
Tulos, vertailukelpoinen | 424,8 | 443,3
Oma pääoma, keskiarvo | 2 780,8 | 2 746,7
Oman pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 15,3 | 16,1
Omavaraisuusaste, % |  |
Oma pääoma | 2 826,7 | 2 734,9
Taseen loppusumma | 8 823,1 | 8 471,2
Saadut ennakot | 40,2 | 43,4
Omavaraisuusaste, % | 32,2 | 32,5

|  | 21

KESTÄVYYSSELVITYS

Yleiset tiedot .................................................................. | 22
Ympäristötiedot ............................................................ | 43
EU-taksonomia ............................................................... | 43
E1 Ilmastonmuutos ......................................................... | 53
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous ............................. | 72
Yhteiskunnalliset tiedot ............................................... | 78
S1 Oma työvoima ............................................................ | 78
S2 Arvoketjun työntekijät .............................................. | 93
S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät ...................................... | 98
Hallintotapatiedot ......................................................... | 105
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen ................................. | 105
Kestävyysselvityksen liitteet ....................................... | 110

Kestävyysselvitys on osa hallituksen toimintakertomusta.

|  | 22

YLEISET TIEDOT

Kesko lyhyesti .................................................. | 22
Laatimisperusteet ............................................ | 22
Kestävyyden hallintojärjestelmä ..................... | 25
Strategia ........................................................... | 29
Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta .............................................................. | 37

Kesko lyhyesti
Kesko on suomalainen kaupan alan pörssiyhtiö. Keskon
ketjutoimintaan kuuluu noin 1 700 kauppaa Suomessa,
Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa,
Liettuassa sekä Puolassa.
Kesko-konsernin raportoitavat segmentit muodostuvat
konsernin toimialoista, joita ovat päivittäistavarakauppa,
rakentamisen ja talotekniikan kauppa sekä autokauppa.
Konsernin emoyhtiö Kesko Oyj on suomalainen, Suomen
lakien mukaan perustettu julkinen osakeyhtiö, jonka
Y-tunnus on 0109862-8. Yhtiön kotipaikka on Helsinki,
Suomi ja sen rekisteröity osoite on PL 1, 00016 KESKO,
Suomi.
Laatimisperusteet
Kestävyysselvityksen yleiset
laatimisperusteet (BP-1)
Keskon kestävyysselvitys on laadittu noudattaen EU:n
kestävyysraportointidirektiivin (Corporate Sustainability
Reporting Directive, CSRD) ja siihen sisältyvien
eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien (European
Sustainability Reporting Standards, ESRS) periaatteita.
Kesko laatii Kesko-konsernin kestävyysselvityksen
vuosittain. Kestävyysselvityksen laajuus on sama kuin
konsernitilinpäätöksessä, ja kestävyysselvityksessä
raportoidaan koko konsernin tasolla silloin kun raportoinnin
kohteena ovat konsernin omat toiminnot.
Kestävyysraportoinnin piiriin kuuluvat Keskon
konsernitilinpäätökseen yhdisteltävät tytäryritykset.
Konsernitilinpäätöksessä pääomaosuusmenetelmällä
yhdisteltäviä osakkuusyrityksiä ja yhteisyrityksiä ei
sisällytetä konsernin kestävyysraportointiin, vaan ne tulevat
mukaan raportointiin osana Keskon arvoketjua mahdollisen
liikesuhteen kautta. Hankitun tytäryrityksen tiedot sisältyvät
kestävyysselvitykseen siitä päivästä lähtien, kun
määräysvalta yrityksessä siirtyy Kesko-konsernille.
Kestävyysselvitys sisältää tietoja arvoketjun alku- ja
loppupäästä niiden aiheiden osalta, joissa on tunnistettu
olennaisia vaikutuksia, riskejä tai mahdollisuuksia.
Kestävyysselvityksen raportointikausi on sama kuin
konsernitilinpäätöksessä.
Kestävyystarkastusyhteisö Deloitte Oy on antanut yhtiölle
ISAE 3000 (uudistettu) -standardin mukaisen
riippumattoman kestävyysraportointitarkastajan rajoitetun
varmuuden antavan kestävyysselvityksen
varmennuskertomuksen Keskon kestävyysselvityksestä.
Konsernin kestävyysselvitys ei kata kirjanpitolain 7 luvun
22 § 1 mo m. 2 kohdan mukaista konsernikestävyysraportin
merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla,
koska kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista
noudattaa kyseistä säännöstä ESEF-asetuksen tai muun
Euroopan unionin lainsäädännön puuttumisen vuoksi.
Kesko Oyj:n hallitus on 4.2.2026 hyväksynyt tämän
kestävyysselvityksen julkistettavaksi.

|  | 23

Tiettyjä olosuhteita koskevat tiedot (BP-2)
Keskeiset arviot ja epävarmuustekijät
Kestävyysselvityksessä esitetyt mittarit, jotka liittyvät etenkin arvoketjusta esitettäviin
tietoihin, kuten arvoketjun energia- ja teollisuuspäästöt ja maankäyttöön liittyvät päästöt
(FLAG: Forest, Land and Agriculture), sisältävät epävarmuustekijöitä. Mikäli kestävyystiedon
laatimiseen liittyy merkittäviä arvioita tai epävarmuustekijöitä, nämä on kerrottu kyseiseen
tietoon liittyvissä laadintaperiaatteissa.
Ulkopuolinen kolmas taho, muu kuin kestävyysselvityksen varmentaja, ei ole tarkastanut
kestävyysselvityksessä esitettyjä mittareita. Tästä poikkeuksen muodostaa
E1 Ilmastonmuutos -osiossa esitettävät kasvihuonekaasupäästöihin liittyvät tiedot. Science
Based Targets -aloite on tarkastanut Keskon ilmastotavoitteiden perusvuoden, vuosi 2024,
päästötietojen laskennan rajauksen.
Muutokset kestävyystietojen valmistelussa ja esittämisessä
Kesko on vuoden 2025 aikana tarkentanut E1 Ilmastonmuutos -osioon sisältyvää
kasvihuonekaasujen scope 1, scope 2 ja scope 3 -päästöjen laskentaa ja suorittanut
päästöinventaarin uudelleenarvioinnin. Päästöinventaarin päivitys oli osa Keskon
ilmastotavoitteiden päivittämisen prosessia ja Science Based Targets -aloitteen hyväksynnän
hakemista Keskon asettamille ilmastotavoitteille.
Vuonna 2024 kestävyysselvityksessä raportoitujen scope 1, 2 ja 3 -kasvihuonekaasupäästöjen
laskennan kattavuutta on parannettu tarkentamalla laskennan sisältöä sekä oikaisemalla
vuoden 2024 kestävyysselvityksen valmistumisen jälkeen havaittuja puutteita. Oikaisut
vaikuttivat kaikkiin päästökategorioihin.
Päästölaskennan tarkennusten yhteydessä oikaisuja tehtiin myös vuonna 2024 raportoituihin
energian kulutustietoihin. Vuonna 2024 raportoitu energian kokonaiskulutus oli
752 695 MWh, kun oikaisujen jälkeen vuoden 2024 vertailutietona raportoitava energian
kokonaiskulutus on 777 155 MWh. Oikaisujen jälkeen Keskon kokonaisenergiankulutus kasvoi
3 % vuodelta 2024.
Merkittävä muutos Keskon päästölaskennassa ja päästöinventaarissa on maankäyttöön
liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen (FLAG: Forest, Land, and Agriculture) lisääminen osaksi
Keskon päästöinventaaria. Maankäyttöön liittyvät kasvihuonekaasupäästöt eivät sisältyneet
Keskon päästöinventaariin vuonna 2024, mutta ne on lisätty raportointiin takautuvasti osana
2024 perusvuoden ja 2024 vertailuvuoden uudelleenlaskentaa ja kasvihuonekaasupäästöihin
liittyvien tavoitteiden asettamista. Maankäyttöön liittyvät kasvihuonekaasupäästöt esitetään
erillään muista kasvihuonekaasupäästöistä.
Päästöinventaarin uudelleenlaskennan ja -arvioinnin perusteella Kesko esittää scope 3
-kasvihuonekaasupäästöjen raportoinnissa kaikkein olennaisimmat päästökategoriat.
Raportoinnin ulkopuolelle jäävien kategorioiden yhteenlaskettu osuus on alle 1 % scope 3
kokonaispäästöistä. Ulkopuolelle jäävät, mutta aikaisemmin raportoidut scope 3 kategoriat
ovat 3 Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnot, 5 Toiminnassa muodostuva jäte,
6 Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen ja 7 Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne
ja 9 Tuotantoketjun loppupään kuljetukset.
Siltalaskelma vuonna 2024 raportoitujen scope 1, 2 ja 3 -kasvihuonekaasupäästöjen ja
uudelleenlaskettujen 2024 vertailuvuoden päästöjen välillä on esitetty E1 Ilmastonmuutos
-osion kohdassa Kasvihuonekaasupäästöt (E1-6).
Siirtymäsäännösten soveltaminen
ESRS 1 Yleiset vaatimukset -standardi sisältää siirtymäsäännöksiä ensimmäisille
kestävyysraportointidirektiivin soveltamisen vuosille. Kesko hyödynsi siirtymäsäännöksiä
kestävyysraportointidirektiivin ensimmäisenä raportointivuonna, vuonna 2024, erityisesti
odotettuihin taloudellisiin vaikutuksiin liittyvien tiedonantovaatimusten osalta.
Vuoden 2024 kestävyysselvityksessä Kesko hyödynsi myös ESRS 1:n mukaista
siirtymäsäännöstä, jonka perusteella yrityksen ei tarvitse antaa vertailutietoja ESRS-
standardien mukaisen kestävyysselvityksen ensimmäisenä laatimisvuonna. Kesko julkaisee
vertailutiedot vuoden 2025 kestävyysselvityksessä vuodelta 2024.
Euroopan komissio antoi niin kutsutun “quick-fix”delegoidun asetuksen 11.7.2025, jonka
perusteella ensimmäiselle raportointivuodelle annettujen siirtymäsäännösten voimassaoloa
jatkettiin raportointivuosille 2025 ja 2026. Lisäksi siirtymäsäännöksiä, jotka olisivat koskeneet

|  | 24

keskimäärin enintään 750 työntekijää työllistäviä yhtiöitä, laajennettiin koskemaan kaikkia
yhtiöitä raportointivuosille 2025 ja 2026.
Osana Euroopan komission pyrkimystä yksinkertaistaa ja helpottaa
kestävyysraportointidirektiivin alaista raportointivelvoitetta European Financial Reporting
Advisory Group (EFRAG) julkaisi yksinkertaistetut ESRS-standardiluonnokset joulukuussa
2025. Yksinkertaistettujen standardien on arvioitu tulevan sovellettaviksi raportointivuodesta
2027 alkaen, ja niiden vapaaehtoisen soveltamisen odotetaan olevan mahdollista jo
raportointivuodelta 2026. Kesko ei ole vielä tehnyt arviota, minkälainen vaikutus
yksinkertaistetuilla standardeilla on Keskon kestävyysselvityksessä annettaviin tietoihin.
Vuoden 2025 kestävyysselvityksen laatimisessa Kesko soveltaa seuraavia siirtymäsäännöksiä:
• ESRS 2, SBM-1, 40b
• ESRS 2, SBM-1, 40c
• ESRS 2, SBM-3, 48e
• E4 Luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemit -standardi, jolloin yhtiö raportoi standardista
lyhennetyt tiedot ESRS 2 Yleiset tiedot -standardin kappaleen 17 mukaisesti
E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
Kesko on vuoden 2025 kaksoisolennaisuusarvion päivityksessä tunnistanut E4 Biologinen
monimuotoisuus ja ekosysteemit -standardin osa-aiheeseen biologisen monimuotoisuuden
vähenemisen suorat vaikutukset ja sen osa-osa-aiheeseen maankäytön muutokset, makean
veden ja merten käytön muutokset liittyvän olennaisen vaikutuksen. Vaikutus liittyy erityisesti
arvoketjun alkupäässä tapahtuvaan luonnon monimuotoisuuden heikkenemiseen.
Keskon liiketoimintamallissa tuotteiden valikoima on laaja, ja valikoimassa on tuotteita, joiden
raaka-aineilla on luontovaikutuksia alkutuotannossa eli maataloudessa, metsätaloudessa,
kaivostoiminnassa tai kalastuksessa. Näiden raaka-aineiden hankintaa on mahdollista ohjata
tuote- ja raaka-ainekohtaisilla vastuullisuuslinjauksilla erityisesti omien tuotemerkkien
tuotteiden osalta. Vuonna 2025 päivitetty Keskon vastuullisuuspolitiikka luo pohjan Keskon
työlle luonnon monimuotoisuuden edistämiseksi. Periaatteenamme on ehkäistä luontokatoa
sekä omassa toiminnassa että arvoketjussa.
Vuoden 2025 aikana Kesko on laatinut toimintasuunnitelmat luonnon monimuotoisuuteen
liittyvien vaikutusten hillitsemiseksi arvoketjussa kaikilla kolmella toimialalla.
Toimintasuunnitelmat keskittyvät neljään eri osa-alueeseen; hankintahenkilöstön osaamisen
vahvistaminen lisäämällä koulutusta, luonnon monimuotoisuuden kannalta kriittisten raaka-
aineiden tunnistaminen ja mahdollisuuksien mukaan linjausten luominen näille raaka-aineille,
kriittisiä raaka-aineita sisältävien tuotteiden kattavampi data alkuperää koskien sekä
strategisten kumppanuuksien perustaminen luontokatovaikutusten vähentämiseksi.
Kesko ohjaa ympäristön kannalta kriittiseksi tunnistettuja raaka-aineita sisältävien tuotteiden
hankintaa vastuullisuus linjauksilla. Vuonna 2025 raaka-aineita ja tuoteryhmiä, joiden
tuotannolla on tunnistettu olevan vaikutuksia luonnon monimuotoisuudelle ja joiden
hankinnalle Keskossa on olemassa oleva linjaus, ovat kaakao, kahvi ja tee, kala ja äyriäiset,
palmuöljy, soija, tekstiilit sekä puu ja paperi. Linjauksilla ohjataan Keskon omien
merkkituotteiden ja niihin sisältyvien raaka-aineiden hankintaa pääasiassa kansainvälisesti
hyväksyttyjen sertifiointijärjestelmien avulla.
Arvioimme uusien linjausten tarvetta ja kehitämme uusia linjauksia, jotka tähtäävät
haitallisten luontovaikutusten vähentämiseen hankintaketjuissa. Tarpeita uusille linjauksille
syntyy esimerkiksi arvioitujen luontovaikutusten pohjalta sekä eri sidosryhmien tarpeista ja
sääntelystä. Vuonna 2025 laajensimme puuvillalinjauksen tekstiililinjaukseksi, jolla pyrimme
vähentämään haitallisia vaikutuksia tekstiilituotteiden hankintaketjuissa. Uudet linjaukset
sekä muutokset olemassa oleviin linjauksiin hyväksyy konsernin vastuullisuuden johtoryhmä.
Linjausten toteutumista valikoimissa johdetaan toimialakohtaisissa ohjaus- ja johtoryhmissä.
Toimialojen vastuullisuusyksiköt ohjeistavat hankintaorganisaatioita tarvittavista
toimenpiteistä ja käyvät toteutumisen läpi niiden kanssa vuosittain.
Onnisen ja K-Auton logistiikkakeskus valmistui syksyllä 2025 Hyvinkäälle. Hyvinkään
kaupunki ja Kesko solmivat sopimuksen keskuksen rakentamisesta aiheutuneiden
luontohaittojen vapaaehtoisesta hyvittämisestä ja uusien luontoarvojen tuottamisesta.
Sopimus perustuu osin luonnonsuojelulaissa säädetyn vapaaehtoisen ekologisen
kompensaation periaatteisiin.
Kesko ei ole asettanut aikasidonnaisia tavoitteita biologiselle monimuotoisuudelle
ja ekosysteemeille.

|  | 25

Kestävyyden hallintojärjestelmä
Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli (GOV-1)
Hallitus ja hallituksen valiokunnat
Keskon hallitus huolehtii yhtiön hallinnosta ja sen toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä,
mikä sisältää myös vastuun kestävyysaiheista. Hallitus on vahvistanut kirjallisen
työjärjestyksen hallituksen tehtävistä ja toiminnan periaatteista. Työjärjestyksen mukaisesti
hallitus käsittelee ja päättää konsernin kannalta taloudellisesti, liiketoiminnallisesti tai
periaatteellisesti merkittävät asiat. Hallituksen valiokunnat tukevat hallituksen toimintaa ja
valmistelevat hallituksen vastuulle kuuluvia asioita. Hallituksen ja sen tarkastusvaliokunnan
työjärjestyksiin sisältyy kestävyysraportoinnin ja kestävyysraportoinnin varmentamisen
seuraamiseen ja arviointiin liittyviä tehtäviä.
Hallitus päättää konsernin strategiasta sisältäen kestävyysaiheet ja kestävyyteen liittyvät
strategiset tavoitteet. Strategian ja tavoitteiden etenemisestä raportoidaan hallitukselle
säännöllisesti muun muassa osana pääjohtajan katsausta.
Hallitus hyväksyy kaikki konsernitason politiikat. Hallitus on hyväksynyt ja vahvistanut
K Code of Conduct -toimintaohjeet, ja näiden lisäksi hallituksen hyväksymiä muita
politiikkoja, jotka käsittelevät eri kestävyysaiheita, ovat kestävän kehityksen politiikka
(1.1.2026 alkaen voimaan tullut vastuullisuuspolitiikka), henkilöstöpolitiikka,
riskienhallintapolitiikka, hallinnointipolitiikka, tietosuojapolitiikka ja veropolitiikka.
Keskon hallitukseen kuuluu yhtiöjärjestyksen mukaan vähintään viisi (5) ja enintään
kahdeksan (8) jäsentä. Yhtiökokous päättää hallituksen jäsenten lukumäärän, valitsee kaikki
hallituksen jäsenet ja päättää hallituksen jäsenten palkkioista osakkeenomistajien
nimitystoimikunnan ehdotusten pohjalta. Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan tehtävänä
on varmistaa, että hallituksella on riittävä asiantuntemus, osaaminen ja kokemus Keskon
toimialaan ja liiketoimintaan kuuluvissa asioissa. Ehdotuksen valmistelussa on huomioitava
lisäksi hallituksen monimuotoisuutta koskevat periaatteet, jotka sisältyvät hallituksen
hyväksymään monimuotoisuuspolitiikkaan. Monimuotoisuuspolitiikassa on kuvattu tavoitteet
monimuotoisuuden toteuttamiseksi hallituksen toiminnassa ja kokoonpanossa.
Hallituksen jäsenten kokemus- ja koulutustaustat sekä ammatillinen osaaminen ovat
monimuotoisia ja monialaisia. Keskon hallituksen jäsenet ovat kokeneita liiketoimintajohtajia,
joilla on laaja-alaista osaamista. Osaaminen mahdollistaa Kesko-konsernin kannalta
olennaisten kestävyysnäkökohtien tehokkaan arvioinnin, ohjauksen ja valvonnan. Hallituksen
jäsenten kokemus erilaisten liiketoimintojen johtamisesta tukee heidän valmiuksiaan ohjata
konsernin strategisia valintoja ottaen huomioon kestävyysnäkökulmat. Keskon toimialaan
liittyen usealla hallituksen jäsenellä on kaupan alan kokemusta, ja hallituksen seitsemästä
jäsenestä kahden päätoimena on toimia K-ruokakauppiaana ja yhden K-rautakauppiaana.
Usealla hallituksen jäsenellä on kokemusta myös kansainvälisestä yritystoiminnasta.
Varsinaisessa yhtiökokouksessa 24.3.2025 hallitukseen valittiin seitsemän jäsentä, jotka
olivat hallituksen jäseniä 31.12.2025. Hallituksen jäsenistä miehiä on 57 % ja naisia 43 %.
Naispuolisten ja miespuolisten hallitusten jäsenten keskimääräinen suhde on 0,75.
Hallituksen jäsenet ovat iältään 44–64-vuotiaita.
Hallitus teki vuosittaisen riippumattomuusarvioinnin kokouksessaan maaliskuussa 2025.
Riippumattomuusarviointien perusteella hallitus on katsonut, että hallituksen jäsenten
enemmistö (noin 57 %) on riippumattomia yhtiöstä. Hallituksen jäsenet (86 %) yhtä jäsentä
lukuun ottamatta on arvioitu riippumattomiksi yhtiön merkittävistä osakkeenomistajista.
Hallituksen ja sen valiokuntien kokoonpanot täyttävät Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n
1.1.2025 voimaan tulleen hallinnointikoodin mukaiset riippumattomuusvaatimukset. Keskon
kaikki hallituksen jäsenet ovat ulkopuolisia yhtiöön nähden eivätkä he kuulu Keskon
toimivaan johtoon (non-executive directors). Hallituksessa ei ole henkilöstöedustajia.
Tarkastusvaliokunta
Hallitus on vahvistanut tarkastusvaliokunnan työjärjestyksessä valiokunnalle
kestävyysraportointiin liittyvät tehtävät. Tarkastusvaliokunta seuraa ja arvioi Keskon
taloudellista ja kestävyysraportoinnin raportointijärjestelmää, mukaan lukien
tilinpäätösraportoinnin ja kestävyysraportoinnin prosesseja, ja seuraa menettelyjä
kestävyysraportointistandardien mukaisesti raportoitavien tietojen tunnistamisessa.
Valiokunta seuraa kestävyysraportoinnin varmentamista ja käsittelee kestävyysraportoinnin
varmentajan kertomuksen ja mahdolliset muut varmentajan valiokunnalle esittämät raportit.
Valiokunta esittää hallitukselle tulokset kestävyysraportoinnin varmentamisesta.

|  | 26

Lisäksi tarkastusvaliokunnan tehtäviin kuuluu lakisääteisen tilintarkastuksen seuranta,
Keskon sisäisen valvonnan, sisäisen tarkastuksen ja riskienhallintajärjestelmien tehokkuuden
seuranta ja arviointi, sekä Keskon vaatimuksenmukaisuusjärjestelmän kattavuuden ja
tehokkuuden seuranta ja arviointi.
Tarkastusvaliokunnan kokouksissa konsernin talous- ja rahoitusjohtaja, talousjohtaja,
sisäisestä tarkastuksesta ja riskienhallinnasta vastaava johtaja sekä lakiasioista ja
vastuullisuudesta vastaava johtaja raportoivat säännöllisesti vastuualueistaan valiokunnalle.
Kestävyysraportoinnin varmentaja on läsnä valiokunnan kokouksissa ja esittää
tarkastussuunnitelmansa ja raporttinsa tarkastusvaliokunnalle.
Palkitsemisvaliokunta
Palkitsemisvaliokunta edistää kestävyyttä koskevia asioita vastuualueellaan johdon
palkitsemisessa. Palkitsemisvaliokunta valmistelee yhtiön toimielinten palkitsemispolitiikan ja
seuraa sen täytäntöönpanoa. Palkitsemisvaliokunta valmistelee ja kehittää
palkitsemisjärjestelmiä koskevia asioita kuten arvioi pääjohtajan ja muun johdon
palkitsemista, valmistelee mahdolliset osake- tai osakeperusteiset palkitsemisjärjestelmät,
sekä valmistelee palkitsemisjärjestelmien suoritus- ja tuloskriteerien periaatteet ja seuraa
niiden toteutumista ja arvioi vaikutusta Keskon pitkän aikavälin taloudelliseen menestykseen.
Konsernin pääjohtaja ja johtoryhmä
Hallitus nimittää yhtiön toimitusjohtajan, josta käytetään Keskossa nimitystä pääjohtaja.
Keskon pääjohtajalla on kokonaisvastuu vastuullisuusstrategian toimeenpanosta ja yhteisten
vastuullisuustavoitteiden saavuttamisesta. Konsernijohtoryhmä tukee pääjohtajaa tässä
roolissa ja varmistaa, että kestävyysnäkökohdat integroidaan johdon päätöksentekoon,
strategiseen suunnitteluun ja operatiiviseen ohjaukseen. Konsernijohtoryhmän jäsenillä on
vahvaa liiketoimintaosaamista ja kokemusta omilla vastuualueillaan. Lisäksi
konsernijohtoryhmässä on erityistä osaamista ja kokemusta esimerkiksi henkilöstöä,
vastuullisuutta ja taloutta sekä riskienhallintaa koskevista kysymyksistä, mikä tukee myös
kestävyysnäkökulmien huomioimista konsernin päätöksenteossa.
Konsernijohtoryhmä käsittelee kokouksissaan säännöllisesti Keskolle olennaisimpia
kestävyysvaikutuksia, riskejä, mahdollisuuksia, sekä asetettujen tavoitteiden edistymistä.
Konsernijohtoryhmässä, pääjohtaja mukaan lukien, oli 31.12.2025 kahdeksan jäsentä.
Konsernijohtoryhmän jäsenistä vuoden 2025 lopussa oli miehiä 62,5 % ja naisia 37,5 %.
Kestävyyden johtamis- ja ohjausmalli
Konsernin vastuullisuuden johtoryhmä ja toimialat
Vastuullisuuden johtoryhmän tehtävänä on edistää vastuullisuusstrategiaan sisältyviä
toimenpiteitä, seurata strategian etenemistä, koordinoida konsernitasoisia aloitteita sekä
jakaa parhaita käytänteitä Keskossa. Johtoryhmän puheenjohtajana toimii lakiasioista ja
vastuullisuudesta vastaava johtaja, joka on konsernijohtoryhmän jäsen ja raportoi suoraan
pääjohtajalle. Hän vastaa vastuullisuusstrategian sisällöstä ja valvoo sen edistymistä sekä
tukee toimialakohtaisten vastuullisuusstrategioiden toteutumista. Muut vastuullisuuden
johtoryhmän jäsenet edustavat toimialoja ja Keskon yhteisiä toimintoja.

|  | 27

Toimialajohtajat vastaavat konsernitasoisten ja toimialakohtaisten vastuullisuustavoitteiden
saavuttamisesta omilla toimialoillaan, toimenpiteiden edistymisen seurannasta, resurssien
allokoinnista ja tarvittavista investoinneista. Konsernin yhteiset toiminnot tukevat
vastuullisuustyössä edistymistä.
Yrityksen hallinto-, johto ja valvontaelimille toimitettavat
tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat (GOV-2)
Hallitus päättää konsernin strategiasta sisältäen kestävyysaiheet ja kestävyyteen liittyvät
strategiset tavoitteet. Strategian ja tavoitteiden etenemisestä raportoidaan hallitukselle
säännöllisesti muun muassa osana pääjohtajan katsausta, joka käsitellään jokaisessa
hallituksen säännönmukaisessa kokouksessa. Lakiasioista ja vastuullisuudesta vastaava
johtaja tuo hallituksen hyväksyttäväksi kestävyysaiheisiin liittyviä erityisiä teemoja kuten
esimerkiksi ilmastotavoitteiden päivityksen 2025.
Vuoden 2025 aikana hallitus on käsitellyt seuraavia kestävyyteen liittyviä aihealueita:
• hyväksynyt palkitsemisohjelmien kriteeristön sisältäen kestävyyteen liittyvät kriteerit
• hyväksynyt oman toiminnan scope 1 ja 2 -ilmastotavoitteiden päivityksen
• hyväksynyt scope 1, 2 ja 3 -kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen liittyvät lyhyen ja
pitkän aikavälin tavoitteet ja vuoteen 2050 ulottuvan nettonollatavoitteen
• hyväksynyt scope 1 ja scope 3 maankäyttöön liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiseen liittyvät lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteet
• hyväksynyt Keskon sitoumuksen olla aiheuttamatta metsäkatoa keskeisimmissä
metsäkatoon linkittyvissä hyödykeryhmissä
• hyväksynyt kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen liittyvien tavoitteiden toimittamisen
Science Based Targets -aloitteen hyväksymisprosessiin
• hyväksynyt uudistetut tietosuojapolitiikan, henkilöstöpolitiikan, vastuullisuuspolitiikan
(entinen kestävän kehityksen politiikka), ja uuden tekoälypolitiikan. Uudet ja uudistetut
politiikat astuvat voimaan 1.1.2026. Olennaisimmat muutokset kestävän kehityksen
politiikan ja vuoden 2026 alusta voimaan tulevan vastuullisuuspolitiikan välillä on kerrottu
kunkin aihekohtaisen osion yhteydessä.
Hallituksen tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja raportoi valiokunnan työstä valiokunnan
kokousta seuraavassa hallituksen kokouksessa. Lakiasioista ja vastuullisuudesta vastaava
johtaja raportoi tarkastusvaliokunnalle kestävyysraportointiin liittyvistä aiheista.
Tarkastusvaliokunta käsitteli kestävyysraportointia vuoden 2025 aikana neljässä
säännönmukaisessa kokouksessa viidestä. Lisäksi j okaisessa tarkastusvaliokunnan
säännönmukaisessa kokouksessa käsitellään sisäisestä tarkastuksesta ja riskienhallinnasta
vastaavan johtajan raportoimana konsernin riskikarttaa ja siinä tapahtuneita muutoksia sekä
kahdesti vuodessa Governance, Compliance ja Ethics -johtaja, raportoi
tarkastusvaliokunnalle Governance, compliance ja ethics -katsauksen, joka sisältää tietoa
muun muassa K Compliance -ohjelmien tilanteesta ja SpeakUp-ilmoituskanavaan tulleista
ilmoituksista.
Vuonna 2025 hallituksen tarkastusvaliokunta seurasi kestävyysraportoinnin
täytäntöönpanoon liittyviä toimenpiteitä kuten kestävyysraportoinnin kehityssuunnitelman
sekä kaksoisolennaisuusarvion päivityksen vuodelle 2025. L istaus katsauksen yhteydessä
käsitellyistä kaksoisolennaisuusarvioon sisältyvistä olennaisista vaikutuksista, riskeistä ja
mahdollisuuksista löytyy osiosta Yleiset tiedot, Olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa (SBM-3).
Konsernin lakiasioista ja vastuullisuudesta vastaava johtaja käsittelee kestävyysaiheita
omassa katsauksessaan jokaisen konsernijohtoryhmän kokouksen yhteydessä. Vuoden 2025
aikana konsernijohtoryhmä käsitteli erityisesti ilmastotavoitteita ja päästölaskentaa, luonnon
monimuotoisuutta, kestävyyssääntelyä ja kestävyysraportoinnin kehittämistä,
työturvallisuutta ja työntekijöiden hyvinvointia sekä vaatimustenmukaisuutta ja eettistä
yrityskulttuuria. Konsernijohtoryhmä käsitteli päivityksen oman toiminnan (scope 1 ja 2)
ilmastotavoitteisiin liittyen sekä Science Based Targets -aloitteen hyväksyntään toimitettavan
ilmastotavoitteiden kokonaisuuden, päivitetyn vuoden 2025 kaksoisolennaisuusarvion sekä
hyväksyi Keskon liittymisen Suomessa kansalliseen energiatehokkuussopimukseen 2026–
2035. Lisäksi konsernijohtoryhmä käsitteli kaikki hallituksen hyväksymät konsernitason
politiikat ennen hallituksen käsittelyä.

|  | 28

Kestävyystavoitteet osana palkitsemisjärjestelmiä
(GOV-3)
Keskossa on käytössä neljä osakepohjaista sitouttamis- ja kannustinohjelmaa: pääjohtajalle
suunnattu Performance Share Plan President and CEO (PSP President and CEO) ja siihen
liittyvä siirtymävaiheen osakepalkkio-ohjelma (Bridge Plan), Performance Share Plan (PSP)
sekä Key Personnel Share Plan (KPSP). Osakepohjaisista sitouttamis- ja
kannustinjärjestelmistä on kerrottu konsernitilinpäätöksen liitteessä 5.3 Osakepalkitseminen.
PSP President and CEO-, Bridge Plan-, sekä PSP-osakeohjelmissa on yhtenä
ansaintakriteerinä Keskon vastuullisuuteen liittyvä tavoite 10 %:n painoarvolla.
Vastuullisuustavoitteissa keskeisimmät ovat scope 1 ja scope 2 kasvihuonekaasupäästöjen
vähentäminen sekä kansainvälisiin vastuullisuusindekseihin ja -arviointeihin sidotut
tavoitteet. PSP President and CEO-, Bridge Plan-, sekä PSP-osakeohjelmien ehdot hyväksyy
hallitus. KPSP-osakeohjelmassa vastuullisuusmittarit liittyvät henkilön omaan työnkuvaan ja
vastuualueisiin ja ne hyväksyy henkilön esihenkilö.
Osakepalkkio-ohjelmien lisäksi Keskon toimialojen ja yhteisten toimintojen johtoryhmien
jäsenillä ja heille raportoivilla henkilöillä on ollut vuonna 2025 vastuullisuusstrategian
m ukainen vastuullisuustavoite yhtenä tulospalkkiokriteerinä. Näissä tapauksissa
vastuullisuuteen liittyvä tavoite määritellään henkilökohtaisesti kunkin henkilön työn sisällön
ja vastuualueen mukaisesti. Vastuullisuustavoitteita on asetettu myös isolle joukolle
tulospalkkiojärjestelmän piirissä olevia avainhenkilöitä henkilön roolin mukaisesti.
Tulospalkkiokriteerit hyväksyy henkilön esihenkilö.
Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista
(GOV-4)
Kestävyyttä koskevista konsernin due diligence -prosesseista on kerrottu
kestävyysselvityksen alla mainituissa kohdissa:
• S2 Arvoketjun työntekijät - Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet ja
prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi
• S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät - Tuoteturvallisuuteen liittyvät toimintaperiaatteet ja
prosessit kielteisten vaikutusten torjumiseksi
• S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät - Tietosuojaan liittyvät toimintaperiaatteet ja prosessit
kielteisten vaikutusten torjumiseksi
• G1 Liiketoiminnan harjoittaminen - Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat
toimintaperiaatteet
Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin
osalta (GOV-5)
Konsernijohtoryhmän jäsenet vastaavat sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan toimivasta ja
tehokkaasta toteutuksesta omilla vastuualeillaan. Liiketoiminnoista riippumaton
riskienhallintatoiminto vastaa sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan viitekehyksestä ja
ohjauksesta sekä tukee, koordinoi ja valvoo riskienhallinnan toteutusta Kesko-konsernissa.
Sisäisen valvonnan tavoitteena on antaa hallitukselle ja yhtiön johdolle kohtuullinen varmuus
raportoinnin luotettavuudesta sekä siitä, että kestävyysselvityksessä esitetyt tiedot ovat
asianmukaisesti laadittuja ja oikein esitettyjä.
Kestävyysraportointiin liittyviä riskejä on tunnistettu erityisesti raportoinnin tarkkuuteen ja
tietojen käsittelyn oikeellisuuteen ja tietojen kattavuuteen liittyen. Lisäksi raportoinnin tiukka
aikataulu nostaa raportoinnin oikea-aikaisuuden riskiä. Keskeisenä raportoinnin
riskienhallinnan toimenpiteenä on tunnistettu tiedon keräämisen ja yhdistelemisen prosessien
kehittäminen, henkilöstön osaamisen kasvattaminen kestävyystietojen tuottamisessa sekä
roolien ja vastuiden selkiyttäminen kestävyystietojen omistajuuden osalta. Raportointiin
liittyvien riskien tunnistaminen ja sisäisten kontrollien määrittäminen näille riskeille on osa
prosessien parantamisen kokonaisuutta.
Sisäinen tarkastus huomioi kestävyyteen ja kestävyysraportointiin liittyvät teemat osana
riskiperusteista tarkastussuunnitteluaan ja konsernin kokonaisriskiarvioita. Kestävyysaiheita
on käsitelty tarkastuksissa erityisesti silloin, kun ne liittyvät raportointiprosesseihin, tietojen
luotettavuuteen, ohjeistuksen ja vastuiden selkeyteen tai sääntelyvaatimusten
noudattamiseen. Vuoden 2026 sisäisen tarkastuksen ohjelmaan sisältyy Science Based
Targets -aloitteen mukaisiin tavoitteisiin liittyvä tarkastus, joka tukee osaltaan
kestävyystavoitteiden ja niihin liittyvän raportoinnin luotettavuuden arviointia.

|  | 29

Strategia
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju (SBM-1)
Keskon strategian keskiössä on olla Pohjois-Euroopan johtava ja houkuttelevin kaupan alan
yritys. Tavoitteena on kannattavan kasvun varmistaminen, asiakasarvon kasvattaminen ja
markkina-aseman vahvistaminen kaikilla kolmella toimialalla, päivittäistavarakaupassa,
rakentamisen ja talotekniikan kaupassa sekä autokaupassa. Strategiatyön perustana on laatu
ja tehokkuus, monikanavaisen asiakaskokemuksen jatkuva parantaminen, K-kauppiaat,
vastuullisuus kaikessa toiminnassa sekä olla luotettu toimija.
Keskon vastuullisuusstrategian neljä painopistealuetta ovat ilmasto ja luonto, arvoketju,
ihmiset ja hyvä hallinto. Ilmastoon ja luontoon liittyvät keskeiset aiheet ovat
kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen koko arvoketjussa ja resurssien käytön ja
kiertotalouden edistäminen etenkin nostamalla jätteiden kierrätysastetta ja vähentämällä
syntyvän ruokahävikin määrää. Näistä aihealueista on kerrottu osioissa E1 Ilmastonmuutos ja
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous.
Arvoketjuun liittyvät aiheet ovat tavaran- ja palveluntoimittajien kanssa tehtävä yhteistyö,
yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeiden toteutuminen toimitusketjussa
sekä toimintaperiaatteiden toteutuminen kuluttaja-asiakkaisiin nähden. Lisätiedot näistä
aiheista on kerrottu osioissa S2 Arvoketjun työntekijät, S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät ja G1
Liiketoiminnan harjoittaminen, jonka osa-aiheena on suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin.
Ihmiset-osio käsittää Keskon omaan henkilöstöön liittyvät painopistealueet, joista on kerrottu
osiossa S1 Oma työvoima. Hyvä hallinto taas käsittää yrityskulttuurin ja K Code of Conduct
-toimintaohjeisiin sitoutumisen edistämisen, josta on kerrottu osiossa G1 Liiketoiminnan
harjoittaminen.
Liiketoimintamalli ja arvoketju
Kaupan alan arvoketjussa Keskon tehtävänä on tarjota tavarantoimittajien valmistamia
tuotteita asiakkaiden saataville fyysisessä kaupassa ja digitaalisissa kanavissa. Keskolla on
liiketoimintaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja
Puolassa. Keskon liiketoimintamallit ovat ketjuliiketoimintamalli, oma vähittäiskauppa ja
yritysasiakaskauppa. Ketjuliiketoimintamallissa Kesko toimii K-kauppiaiden tukkumyyjänä ja
itsenäinen kauppiasyrittäjä vastaa jälleenmyynnistä loppuasiakkaille. Omassa
vähittäiskaupassa kuluttaja-asiakkaat ja yritysasiakkaat ovat Keskon asiakkaita. Keskon
tukkumyynti kauppiaille vuonna 2025 oli 43 % (45 %) Keskon liikevaihdosta.
Yritysasiakaskaupan osuus konsernin liikevaihdosta vuonna 2025 oli 41 % (37 %). Keskon
kuluttaja-asiakaskaupan osuus konsernin liikevaihdosta oli 16 % (18 %).
Vuonna 2025 Keskon liikevaihto oli 12 475 miljoonaa euroa. Keskolla on kolme toimialaa,
jotka ovat samalla konsernitilinpäätöksessä raportoitavia segmenttejä:
päivittäistavarakauppa, rakentamisen ja talotekniikan kauppa sisältäen rautakaupan ja
teknisen kaupan liiketoiminnot sekä autokauppa sisältäen autokaupan ja urheilukaupan
liiketoiminnot.
Päivittäistavarakauppa
Päivittäistavarakauppa käsittää päivittäistavaroiden tukkukaupan ja yritysasiakaskaupan sekä
käyttötavaroiden vähittäiskaupan Suomessa.
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa toimii tukku-, vähittäis- ja yritysasiakaskaupassa
Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Baltiassa ja Puolassa. Rautakaupassa Kesko toimii
kauppiasliiketoimintamallilla Suomessa. Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa Kesko toimii itse
vähittäiskauppiaana. Rautakaupat palvelevat sekä kuluttajia että ammattirakentajia. Tekninen
kauppa on yritysasiakaskauppaa.
Autokauppa
Autokauppa käsittää uusien autojen, käytettyjen autojen, palvelujen sekä leasingin
liiketoiminnot. Autokaupan toimialaan sisältyy urheilukauppa. Autokaupan toimiala toimii
pääosin Suomen markkinassa.
Lisätietoja eri toimialojen liiketoiminnoista, niiden taloudellisista tiedoista ja liikevaihdon
maantieteellisestä jakaumasta on luettavissa konsernitilinpäätöksen liitteestä 2.2
Segmenttitiedot.
Vuonna 2025 Kesko työllisti yhteensä 18 991 henkilöä. Henkilöstön määrä Keskon
toimintamaissa löytyy kestävyysselvityksen osiosta S1 Oma työvoima.

|  | 30

Keskon liiketoimintamalli ja arvoketju

|  | 31

Sidosryhmien edut ja näkemykset (SBM-2)
Sidosryhmien kanssa käytävä vuoropuhelu on tärkeää toiminnan kehittämiseksi. Toimivan ja
aktiivisen vuoropuhelun kautta pystymme ymmärtämään sidosryhmien näkökulmia,
huolenaiheita ja ajatuksia toimintamme kehittämiseen. Viestintämme sidosryhmille on
aktiivista ja avointa. Keskon hallitukselle, sen valiokunnille ja yhtiön johdolle tuodaan
sidosryhmien näkemyksiä tietoon tilanteen ja tarpeen mukaan, esimerkiksi osana
kaksoisolennaisuusarvioinnin prosessia.
Oheisessa taulukossa on kuvaukset Keskon tärkeimmistä sidosryhmistä, yhteistyökanavista,
sidosryhmille tärkeimmistä kestävyysaiheista sekä niiden vaikutuksista kestävyyden
johtamiseen.

Sidosryhmä | Yhteistyömuodot | Keskeiset kestävyysaiheet | Sidosryhmän odotuksiin vastaaminen
Kuluttajat ja loppukäyttäjät | • Päivittäiset asiakaskohtaamiset • Asiakaspalvelukanavat ja sovellukset • Asiakaskyselyt ja -tutkimukset • K-kylä-asiakasyhteisö • Sosiaalinen media | • Tuotteiden terveellisyys • Tuotteiden turvallisuus • Tuotteiden alkuperä ja vastuulliset hankintaketjut • Kiertotalousratkaisut ja hävikin vähentäminen • Vastuullisuuden edistäminen paikallisesti | • Läpinäkyvyyden lisääminen alkuperästä ja tuotannosta • Ostodatan palauttaminen asiakkaalle • Ruokainnovaatiot hävikkielintarvikkeita hyödyntäen • K-kauppiaiden toteuttamat vastuullisuusteot
Yritysasiakkaat | • Asiakastapaamiset • Tavarantoimittajien koulutukset ja messut | • Tuotteiden alkuperä ja vastuulliset hankintaketjut • Tuotteiden hiilijalanjälkitiedot | • Läpinäkyvyyden lisääminen alkuperästä ja tuotannosta • Hiilijalanjälkitiedot ja -laskurit
Oma työvoima | • Henkilöstötutkimukset ja kehityskeskustelut • Henkilöstötilaisuudet • Yhteistyö henkilöstön edustajien kanssa • SpeakUp-ilmoituskanava | • Henkilöstön hyvinvointi • Työterveys ja -turvallisuus • Monimuotoisuus, yhdenvertaisuus ja mukaan ottaminen • Hyvä johtaminen ja omat kehittymismahdollisuudet | • Hyvinvointia tukevat ratkaisut henkilöstölle • Työtapaturmia vähentävät toimenpiteet ja työterveyden palvelut • DEI-toimintasuunnitelma, tavoitteiden asettaminen ja monimuotoisuutta tukevan rekrytoinnin kehittäminen • Kehittymistä ja johtamista tukevat toimenpiteet ja valmennukset
K-kauppiaat | • Kauppiastapaamiset ja kokoukset • Sähköiset viestintäkanavat ja ammattilehdet • SpeakUp-ilmoituskanava | • Kiertotalous, jätteet, pakkaukset • Tuotteiden vastuullisuus ja vastuullisuussertifikaatit • Asiakkaiden ohjaaminen kestäviin valintoihin • Paikallisesti toteutettavat vastuullisuusprojektit | • Kiertotaloutta edistävät toimenpiteet, ajankohtaisen sääntelyn seuranta ja tuki • Läpinäkyvyyden lisääminen alkuperästä ja tuotannosta, sertifioinnit • Valikoimasuunnittelu, ostodatan palauttaminen asiakkaalle ja vastuullisuutta koskeva viestintä • K-ryhmä-tasoiset hankkeet esimerkiksi lasten ja nuorten liikuttamiseksi
Sijoittajat, osakkeenomistajat, analyytikot ja muut pääomamarkkinoiden edustajat | • Yhtiökokous • Tulosjulkistukset ja tiedotustilaisuudet • Sijoittajasivut ja sosiaalisen median kanavat • Sijoittaja- ja analyytikkotapaamiset • Kyselyt ja arviot | • Kasvihuonekaasupäästöt ja päästöjen vähentämiseen liittyvä siirtymäsuunnitelma • Luonnon monimuotoisuus, maaperän terveys ja vesi • Vastuullisuus toimitusketjuissa • Henkilöstöä koskevat sosiaalisen vastuun kysymykset • Hallinto ja palkitseminen | • Siirtymäsuunnitelma ja päästövähennystoimet • Luontokatoa ja vedenkäyttöä koskevat selvitykset ja toimet arvoketjussa • Kestävän hankinnan varmentaminen due diligence -prosesseilla • Hyvinvointia, työturvallisuutta ja monimuotoisuutta parantavat toimenpiteet • Hyvän hallinnon varmistaminen ja kestävyyden kytkeminen palkitsemiseen
Tavarantoimittajat, palveluntarjoajat ja toimitusketjun työntekijät | • Tapaamiset tavarantoimittajien ja kumppaneiden kanssa • Info- ja keskustelutilaisuudet • Järjestöt ja ostoyhteenliittymät | • Ihmisoikeudet hankintaketjussa • Päästöjen vähentämistoimet • Vastuulliset tuotteet ja palvelut | • Ihmisoikeussitoumukset, -arvioinnit ja auditoinnit • Kumppaneiden haastaminen ilmastotavoitteiden asettamiseen (CDP) • Yhteistyö kestävien tuotteiden saattamisesta valikoimiin
Kansalaisjärjestöt ja edunvalvontajärjestöt | • Dialogi kansalaisjärjestöjen kanssa • Toiminta edunvalvontajärjestöissä | • Tuotteiden alkuperä ja työolot hankintaketjussa • Arvoketjun ympäristövaikutukset • Vastuullisuutta koskevan sääntelyn kehitys | • Läpinäkyvyyden lisääminen alkuperästä ja tuotannosta • Yhteistyö kansalaisjärjestöjen kanssa tärkeissä vastuullisuuskysymyksissä • Ennakointi ja valmistautuminen sääntelymuutoksiin

|  | 32

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä
niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin
kanssa (SBM-3)
Kesko on päivittänyt vuonna 2024 ensimmäisen kerran julkaistun kaksoisolennaisuusarvion
raportointikaudelle 2025.
Päivitetyn kaksoisolennaisuusarvion lopputuloksena Kesko tunnisti olennaisia vaikutuksia
liittyen seitsemään ESRS-standardiin ja niiden osa-aiheisiin. Olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet on esitetty taulukossa sisältäen vaikutuksen, riskin tai mahdollisuuden
kuvauksen, paikan arvoketjussa ja aikavälin, jolla vaikutuksen, riskin tai mahdollisuuden
oletetaan realisoituvan.

ESRS-standardit | Olennaiset kestävyysaiheet
Ympäristötiedot
| Ilmastonmuutos | Ilmastonmuutoksen hillintä Energia
| Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit | Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen suorat vaikutustekijät
| Resurssien käyttö ja kiertotalous | Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät resurssien ulosvirtaukset: Pakkaukset Jätteet Ruokahävikki
Yhteiskunnalliset tiedot
| Oma työvoima | Työolot Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille
| Arvoketjun työntekijät | Työolot Lapsityövoima ja pakkotyö
| Kuluttajat ja loppukäyttäjät | Terveys ja turvallisuus Yksityisyys
Hallintotapatiedot
| Liiketoiminnan harjoittaminen | Yrityskulttuuri Ilmoittajansuojelu Korruptio ja lahjonta Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin
Ei-olennaiset ESRS-standardit
| Pilaantuminen |
| Vesivarat ja merten luonnonvarat |
| Vaikutuksen kohteena olevat yhteisöt |

|  | 33

Kaksoisolennaisuusarviossa tunnistetut olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Aihe | Vaikutus, riski tai mahdollisuus | Arvoketju | Aikaväli | Kuvaus
E1 Ilmastonmuutos
Ilmastonmuutoksen hillintä | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Keskon omassa toiminnassa syntyy kasvihuonekaasupäästöjä (scope 1 ja scope 2). Suurin scope 1 -päästöjen lähde on kuljetusten ja logistiikan polttoaineiden päästöt. Suurin scope 2 -päästöjen lähde on kaukolämmön kulutuksen päästöt.
Ilmastonmuutoksen hillintä | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus | Arvoketjun alku- ja loppupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Keskon arvoketjussa syntyy kasvihuonekaasupäästöjä (scope 3). Suurin osa arvoketjun päästöistä syntyy ostettujen ja myytyjen tuotteiden elinkaaren aikana niiden tuotannosta, käytöstä ja loppukäsittelystä. Lisäksi päästöjä syntyy käyttöomaisuushyödykkeiden valmistuksesta ja logistiikan kuljetuksista.
Energia | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Fossiilisten energiamuotojen kulutus Keskon omistamissa ja hallinnoimissa kiinteistöissä sekä kuljetuksissa ja logistiikassa aiheuttaa kasvihuonekaasupäästöjä.
E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
Maankäytön muutokset, makean veden ja merten käytön muutokset | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Kesko-konsernin arvoketju vaikuttaa luonnon monimuotoisuuden heikkenemiseen. Tuotevalikoimaan sisältyy raaka-aineita, joilla on luontovaikutuksia, erityisesti maa- ja vesialueiden käytön muutosten kautta tuotannossa, kuten maataloudessa, metsätaloudessa, kaivostoiminnassa ja kalastuksessa.
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous |  |  |
Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät resurssien ulosvirtaukset: Pakkaukset | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Tuotteiden logistiseen ketjuun kuuluu useita pakkauksia logistiikan pakkaamisesta aina yksittäisen tuotteen myyntipakkaukseen.
Jäte | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Keskon toiminnassa syntyy jätettä etenkin varasto- ja logistiikkatoiminnoissa ja omissa vähittäiskauppatoiminnoissa.
Ruokahävikki | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnoissa sekä tukuissa syntyy ruokahävikkiä.
Ruokahävikki | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus | Arvoketjun loppupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa syntyy ruokahävikkiä.
S1 Oma työvoima |  |  |  |
Työolot: Riittävä palkka | Mahdollinen myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Kesko on sitoutunut tarjoamaan kaikille henkilöstöryhmille riittävän palkan, joka perustuu kansallisiin palkkatasoihin ja kattaa vähintään työntekijöiden ja heidän perheidensä perustarpeet.
Työolot: Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut | Tosiasiallinen myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Työmarkkinaosapuolet käyvät tiivistä ja jatkuvaa vuoropuhelua huomioidakseen työntekijöiden odotukset. Tämä varmistaa henkilöstölle oikeudenmukaiset työolot ja työsuhteen ehdot paikallisen lainsäädännön ja työmarkkinakäytäntöjen mukaisesti.
Työolot: Terveys ja turvallisuus | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Vaikka terveyden, työkyvyn ja työturvallisuuden edistämistä ja hallintamalleja toteutetaan järjestelmällisesti, työtapaturmia voi silti sattua ja työntekijät voivat sairastua.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille: Sukupuolten tasa-arvo | Mahdollinen myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Sukupuolten tasa-arvo ja samanarvoisesta työstä maksettava sama palkka ovat keskeisiä tekijöitä, jotka vaikuttavat henkilöstön kokemukseen ja työtyytyväisyyteen. Näiden periaatteiden noudattaminen edistää oikeudenmukaisuutta ja yhdenvertaisuutta työpaikalla.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille: Moninaisuus | Mahdollinen myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Monimuotoisen ja osallisuutta tukevan työyhteisön edistäminen luo edellytyksiä innovaatioille ja vahvistaa henkilöstön hyvinvointia.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille: Väkivallan ja häirinnän ehkäisy | Mahdollinen myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Parhaat henkilöstökäytännöt, yhdenvertaisuutta edistävät toimet, vahva johtajuus sekä tehokas yhteistyö työyhteisössä ovat keskeisiä tekijöitä epäasiallisen käyttäytymisen ennaltaehkäisyssä ja siihen puuttumisessa.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille: Koulutus ja taitojen kehittäminen | Tosiasiallinen myönteinen vaikutus | Oma toiminta | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Tehokas rekrytointi rakentaa osaavaa työvoimaa ja lisää tuottavuutta. Jatkuva oppiminen, urakehitys ja järjestelmällinen suorituksen johtaminen ovat keskeisiä tekijöitä organisaation menestykselle ja myönteiselle työntekijäkokemukselle.

|  | 34

Aihe | Vaikutus, riski tai mahdollisuus | Arvoketju | Aikaväli | Kuvaus
S2 Arvoketjun työntekijät |  |  |
Työolot | Mahdollinen kielteinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Puutteelliset työolot heikentävät arvoketjun työntekijöiden hyvinvointia ja elämänlaatua.
Lapsityövoima ja pakkotyö | Mahdollinen kielteinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Työoikeuksien loukkaukset arvoketjun työntekijöitä kohtaan aiheuttavat kärsimystä niille työntekijöille ja heidän perheilleen, joihin loukkaukset kohdistuvat.
Työolot Lapsityövoima ja pakkotyö | Riski | Arvoketjun alkupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Toimittajan ja Keskon välisen tavarantoimittajasopimuksen rikkominen ja K Code of Conduct -toimintaohjeiden vastainen toiminta voi vaikuttaa Keskon maineeseen sekä johtaa häiriöihin liiketoiminnassa, jos liikesuhde toimittajan kanssa joudutaan päättämään.
S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät |  |  |
Terveys ja turvallisuus: Terveellisten valintojen mahdollistaminen | Mahdollinen myönteinen vaikutus | Arvoketjun loppupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Keskolla on mahdollisuus vaikuttaa kuluttajien ja loppukäyttäjien terveyteen tarjoamalla terveellisempiä tuotteita, jotka sisältävät vähemmän suolaa, sokeria tai tyydyttynyttä rasvaa.
Terveys ja turvallisuus: Tuoteturvallisuus | Mahdollinen kielteinen vaikutus | Arvoketjun loppupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Puutteet Keskon myymien tuotteiden turvallisuudessa voivat aiheuttaa kuluttajille ja loppukäyttäjille merkittäviä terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia.
Terveys ja turvallisuus: Tuoteturvallisuus | Riski | Arvoketjun loppupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Tuoteturvallisuusriskin toteutumisesta voi aiheutua mainehaittaa sekä sillä voi olla korvausvelvollisia seuraamuksia Keskolle.
Yksityisyys: Tietosuoja | Mahdollinen kielteinen vaikutus | Arvoketjun loppupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Kesko käsittelee toiminnassaan suuria määriä dataa, joka liittyy kuluttajien henkilötietoihin. Puutteet Keskon tietosuojaperiaatteissa ja henkilötietojen käsittelyn prosesseissa voivat altistaa kuluttajat henkilötietojen väärinkäytöksille.
Yksityisyys: Tietosuoja | Riski | Arvoketjun loppupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Tietosuojariskin toteutumisesta voi aiheutua mainehaittaa sekä sillä voi olla korvausvelvollisia seuraamuksia Keskolle.
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen |  |  |
Yrityskulttuuri | Mahdollinen myönteinen vaikutus | Koko arvoketju | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | K Code of Conduct tukee eettisen yrityskulttuurin periaatteita. Keskolla on kaksi versiota K Code of Conduct -toimintaohjeista: yksi koko K-ryhmän kattava Code of Conduct sekä erillinen Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct. Molemmat tukevat eettisen yrityskulttuurin periaatteita läpi arvoketjun.
Yrityskulttuuri | Riski | Oma toiminta | Lyhyt aikaväli | Kestävän kehityksen sääntelyn lisääntyminen voi johtaa muutoksiin liiketoimintamallissa sekä edellyttää investointeja puhtaasti lainsäädännön vaatimuksiin vastaamiseksi.
Ilmoittajansuoja | Mahdollinen myönteinen vaikutus | Koko arvoketju | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Keskolla on henkilökunnalle, asiakkaille, tavarantoimittajille ja muille sidosryhmille avoin luottamuksellinen SpeakUp-kanava. Keskolla on käytössä häirinnän ja syrjinnänvastaiset periaatteet, jotka ehdottoman vastatoimien kiellon mukaisesti takaavat, että tapauksista tai epäillyistä tapauksista ilmoittaminen ei vaikuta haitallisesti raportoijaan tai hänen työsuhteeseensa.
Korruptio ja lahjonta | Mahdollinen kielteinen vaikutus | Oma toiminta, arvoketjun alkupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Mahdolliset korruptio- ja lahjontatapaukset vaikuttavat kielteisesti yhteiskuntaan ja heikentävät luottamusta koko arvoketjussa. Keskolla on nollatoleranssi korruption ja lahjonnan suhteen. Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen on olennainen osa K Code of Conductia ja edistää eettisemmän arvoketjun luomista.
Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin | Mahdollinen myönteinen vaikutus | Arvoketjun alkupää | Lyhyt, keskipitkä ja pitkä aikaväli | Keskon tavaran- ja palveluntoimittajille asettamat vaatimukset, kuten sitoutuminen yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeisiin, edistävät eettistä ja kestävää arvoketjua.

|  | 35

Olennaisissa vaikutuksissa, riskeissä ja mahdollisuuksissa
tapahtuneet muutokset edelliseen raportointikauteen verrattuna
Kesko on päivittänyt kaksoisolennaisuusarvionsa raportointikaudelle 2025. Arvio perustuu
pääosin vuoden 2024 kaksoisolennaisuusarviossa tunnistettuihin olennaisiin vaikutuksiin,
riskeihin ja mahdollisuuksiin, sillä vuonna 2025 ei toteutettu täysimittaista vaikutusten, riskien
ja mahdollisuuksien tunnistamisen ja arvioinnin prosessia. Vuoden 2025 raportointia varten
tarkasteltiin kaksoisolennaisuusarviossa olennaisiksi tunnistettuja kestävyysaiheita sekä niihin
liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, ja niiden olennaisuus vahvistettiin. Keskon
liiketoiminnassa tai toimintaympäristössä ei ole arvioitu tapahtuneen merkittäviä muutoksia,
jotka vaikuttaisivat tunnistettuihin vaikutuksiin, riskeihin tai mahdollisuuksiin.
Keskeisin muutos kaksoisolennaisuusarviossa verrattuna vuonna 2024 esitettyihin tietoihin
on E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit -standardin osa-aiheeseen maankäytön,
makean veden käytön ja merten käytön muutos liittyvän vaikutuksen tunnistaminen ja
arviointi olennaiseksi vaikutukseksi Keskon toiminnan arvoketjun alkupäässä. Kesko oli jo
vuoden 2024 kaksoisolennaisuusarviossa tunnistanut standardiin liittyvät aiheet sellaisiksi,
jotka vaativat erityistä analyysiä ja seurantaa tulevien vuosien kaksoisolennaisuusarvion
päivityksen prosessissa.
E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit -standardiin liittyvän vaikutuksen lisäksi
muutoksia kaksoisolennaisuusarviossa tehtiin liittyen standardeihin E1 Ilmastonmuutos ja
S1 Oma työvoima. E1 Ilmastonmuutos -standardiin liittyen vuoden 2025 aikana tehtiin
uudelleen tarkastelua ilmastoriskeihin liittyen. Tämän tarkastelun perusteella vuoden 2024
kaksoisolennaisuusarviossa olennaiseksi arvioidun riskin ei vuoden 2025 tarkastelussa
arvioitu muodostavan Keskolle olennaista taloudellista vaikutusta. Muutoksen perusteella
E1 Ilmastonmuutos -standardiin liittyy ainoastaan olennaisia kielteisiä vaikutuksia Keskon
omassa toiminnassa ja arvoketjussa erityisesti kasvihuonekaasupäästöihin liittyen.
Lisäksi S1 Oma työvoima -standardin kaksoisolennaisuusarvion päivityksessä työoloihin
sisältyviin osa-osa-aiheisiin, työaika ja työ- ja yksityiselämän tasapaino, liittyvän mahdollisen
myönteisen vaikutuksen arvioitiin jäävän olennaisuuden rajan alapuolelle.
Vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Ympäristö
Keskon liiketoimintamallissa olennaiset ilmastoon ja luontoon liittyvät kestävyysvaikutukset
liittyvät pääosin Keskon myymiin tuotteisiin kaikissa liiketoiminnoissa. Ilmastoon ja luontoon
liittyvät vaikutukset Keskon omassa toiminnassa ja arvoketjussa ovat kielteisiä tosiasiallisia
vaikutuksia.
Merkittävä osa tunnistetuista vaikutuksista syntyy arvoketjun alkupäässä tuotteiden
valmistuksesta tai loppupäässä tuotteiden käyttämisestä. Suurin osa
kasvihuonekaasupäästöistä syntyy tuotteiden valmistuksesta ja käytöstä ja suurin osa
ruokahävikistä syntyy K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa. Tuotteisiin liittyvät
vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen syntyvät myös arvoketjun alkupäässä tuotteiden
valmistuksen yhteydessä. Keskon omassa toiminnassa vaikutuksia ovat erityisesti toiminnasta
syntyvät kasvihuonekaasupäästöt, resurssien ulosvirtaukset pakkausmateriaalien muodossa
sekä toiminnassa syntyvä jäte ja ruokahävikki.
Ihmiset ja yhteiskunta
Keskolla on 18 991 työsuhteista työntekijää ja Keskon toiminnalla on yhteys näiden
työntekijöiden työllisyyteen, hyvinvointiin, terveyteen ja turvallisuuteen. Kesko voi omilla
toimillaan vaikuttaa myönteisesti työntekijöiden hyvinvointiin huomioimalla työntekijöiden
yhdenvertaisen kohtelun ja tarjoamalla koulutus- ja kehitysmahdollisuuksia. Kielteisiä
vaikutuksia on tunnistettu terveyteen ja turvallisuuteen liittyen, sillä työtapaturmia ja
sairastumisia ilmenee ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä ja toimintamalleista huolimatta.
Laajojen toimitusketjujen kautta Kesko on vaikutuksessa arvoketjun työntekijöihin, joihin
liittyen on tunnistettu riski Keskon K Code of Conduct -toimintaohjeiden rikkomuksista.
Kuluttaja-asiakkaat ovat keskeinen asiakasryhmä Keskon liiketoimintamallissa. Kuluttajiin ja
loppukäyttäjiin liittyen on tunnistettu erityisesti mahdollisia kielteisiä vaikutuksia liittyen
Keskon myymien tuotteiden turvallisuuteen sekä tietosuojaan. Kummassakin tapauksessa
mahdolliset kielteiset vaikutukset ovat luonteeltaan yksittäisiä tapauksia.

|  | 36

Hallinto
Eettisen yrityskulttuurin vahvistaminen ja liiketoimintaperiaatteiden noudattaminen ovat
Keskon toiminnan perusta. Ne ohjaavat päätöksentekoa, tukevat johtamista ja luovat
edellytykset pitkäjänteiselle ja kestävälle liiketoiminnalle.
Eettisen yrityskulttuurin myönteiset vaikutukset liittyvät siihen, miten toimintaperiaatteet
vahvistavat luottamusta asiakkaiden, yhteistyökumppaneiden, työntekijöiden ja muiden
sidosryhmien keskuudessa. Ne myös tukevat kestävyysnäkökohtien huomioimista
arvoketjussa. Lakien tai toimintaperiaatteiden rikkomukset voivat aiheuttaa Keskolle
taloudellisia ja oikeudellisia seuraamuksia, heikentää sidosryhmien luottamusta ja vaikuttaa
haitallisesti yrityksen maineeseen.
Strategian ja liiketoimintamallin resilienssi
Keskon strategian toteuttaminen ja liiketoimintamalli, jossa on kolme eri toimialaa, ei ole
kriittisellä tavalla riippuvainen yksittäisistä asiakkaista, toimitusketjuista tai tavararyhmistä.
Kokonaisuudessaan Keskon liiketoimintamallin arvioidaan sopeutuvan hyvin suhteessa
yksittäisiin tunnistettuihin kestävyysaiheisiin. Edellä mainituista syistä Kesko ei ole laatinut
erillistä analyysiä sen strategian ja liiketoimintamallin resilienssistä olennaisten
kestävyysaiheiden käsittelyssä. Kesko ei myöskään ole tunnistanut tarvetta strategian tai
liiketoimintamallin muutoksille.
Keskon liiketoimintamallissa merkittävimmät kestävyysvaikutukset liittyvät Keskon ostamiin
ja edelleen asiakkaille myymiin tuotteisiin. Keskeiset ilmasto- ja luontovaikutukset syntyvät
joko tuotteiden valmistuksessa arvoketjun alkupäässä tai niiden käytöstä ja kulutuksesta
arvoketjun loppupäässä. Keskon liiketoimintamalli on riippuvainen toimivista
toimitusketjuista, jolloin erityisesti arvoketjun alkupäässä korostuvat toimivat liikesuhteet
tavarantoimittajiin sekä eettisten toimintaperiaatteiden toteutuminen näissä liikesuhteissa.
Myytävien tuotteiden valikoima muuttuu jatkuvasti, kun valmistajat kehittävät uusia tuotteita
ja poistavat vanhoja tuotteita valikoimista. Kestävyysnäkökohdat ovat yhä tärkeämpi osa
tuotekehitystä ja uusien tuotteiden tuomista markkinoille. Kaupan alan toimijana Keskon
tehtävä on tuoda aktiivisesti uusia tuotteita asiakkaiden saataville sekä ymmärtää kysynnän
muodostumista ja asiakkaiden muuttuvia vaatimuksia. Näihin vaatimuksiin vaikuttavat myös
kestävyysnäkökohdat. Lisäksi tuotteisiin, raaka-aineisiin ja kestävyystietoihin liittyvä
lainsäädäntö kehittyy jatkuvasti.
Kesko toimii tavarantoimittajien ja asiakkaiden välissä, valikoimaa ohjaavat toisaalta
tavarantoimittajien markkinoille tuomat tuotteet ja toisaalta asiakkaiden kysyntä. Keskon
strategia ja liiketoimintamalli mukautuvat näiden kahden tekijän välillä.
Kesko on tunnistanut strategisen kehityshankkeen erityisesti arvoketjussa syntyvien
kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Vuonna 2025 noin 96 % Keskon arvoketjun
kasvihuonekaasupäästöistä syntyi ostettujen tuotteiden valmistuksesta ja myytyjen
tuotteiden käytöstä. Kesko aloittaa vuonna 2026 suunnitelman laatimisen arvoketjun
kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.
Kestävyysriskit Keskon liiketoimintamallissa liittyvät erityisesti kehittyvään ja tiukentuvaan
kestävyysaiheita koskevaan sääntelyyn, myytyjen tuotteiden turvallisuuteen sekä
henkilötietojen tietosuojaan. Lisäksi Kesko on liikesuhteidensa kautta sidoksissa arvoketjun
työntekijöihin, mikä tuo mukanaan riskin K Code of Conduct -toimintaohjeiden rikkomuksista
ja työntekijöiden ihmisoikeuksien loukkauksista. Tällaiset rikkomukset voivat aiheuttaa
mainehaittoja ja liiketoiminnan häiriöitä sekä johtaa tarpeeseen löytää korvaavia toimittajia.
Raportointikauden lopussa Kesko ei ole tunnistanut sellaisia taloudelliseen asemaan,
tulokseen tai rahavirtaan liittyviä kestävyysriskeistä aiheutuvia taloudellisia vaikutuksia, joita
olisi ollut tarpeen ottaa huomioon konsernitilinpäätöksessä. Kesko ei siirtymäsäännösten
nojalla sisällytä kestävyysselvitykseen tietoja olennaisten vaikutusten, riskien ja
mahdollisuuksien taloudellisista vaikutuksista. Siirtymäsäännösten käyttämisestä on kerrottu
tarkemmin osiossa Yleiset tiedot, Laatimisperusteet.
Kesko on asettanut kestävyystavoitteet, joiden asettamisesta ja joissa edistymisestä
kerrotaan tarkemmin jokaisen aihekohtaisen osion yhteydessä. Tavoitteet on asetettu osana
Kesko-konsernin vastuullisuusstrategiaa, yksittäisen toimialan vastuullisuusstrategiaa tai
henkilöstöstrategiaa. Energiatehokkuuden parantamisen tavoite on osa Keskon
energiastrategiaa. Kestävyysselvitys sisältää ne tavoitteet, jotka edistävät
kaksoisolennaisuusarviossa tunnistettuihin olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin tai
mahdollisuuksiin vastaamista. Keskeisiä sidosryhmiä ei ole merkittävästi osallistettu osana
tavoitteiden asettamisen prosessia.

|  | 37

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien hallinta
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja arviointi (IRO-1)
Kesko on suorittanut kaksoisolennaisuusarvioinnin noudattaen ESRS 1 Yleiset vaatimukset -
standardin vaatimuksia. Tämän arvioinnin tarkoituksena on tunnistaa kestävyyteen liittyviä
vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia. Olennaisiksi arvioidut vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet määrittävät ne tiedot, jotka esitetään kestävyysselvityksessä.
Kaksoisolennaisuusarviointiin sisältyy vaikutusten arviointi, jossa arvioidaan miten Keskon
toiminta vaikuttaa ympäristöön, ihmisiin ja yhteiskuntaan. Taloudellisen olennaisuuden
arvioinnissa Kesko tunnistaa kestävyysaiheista liiketoiminnalle kohdistuvat riskit ja
liiketoiminnassa syntyvät mahdollisuudet, joilla voi olla vaikutusta Keskon tulokseen ja
taloudelliseen asemaan.
Kesko on päivittänyt kaksoisolennaisuusarvionsa raportointikaudelle 2025.
Kaksoisolennaisuusarviossa olennaisiksi arvioidut vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä
olennaisissa vaikutuksissa, riskeissä ja mahdollisuuksissa tapahtuneet muutokset edelliseen
raportointikauteen verrattuna on kerrottu kestävyysselvityksen osiossa Olennaiset
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja
liiketoimintamallin kanssa (SBM-3).
Kaksoisolennaisuusarvio perustuu pääosin vuoden 2024 kaksoisolennaisuusarviossa
tunnistettuihin olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin ja mahdollisuuksiin, sillä vuonna 2025 ei
toteutettu täysimittaista vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisen ja arvioinnin
prosessia.
Vuoden 2025 raportointia varten tarkasteltiin kaksoisolennaisuusarviossa olennaisiksi
tunnistettuja kestävyysaiheita sekä niihin liittyviä vaikutuksia, riskejä ja mahdollisuuksia, ja
niiden olennaisuus vahvistettiin. Keskon liiketoiminnassa tai toimintaympäristössä ei ole
arvioitu tapahtuneen merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttaisivat aikaisemmassa arviossa
olennaisiksi arvioituihin vaikutuksiin, riskeihin tai mahdollisuuksiin.
Raportointikaudelle 2025 päivitetty kaksoisolennaisuusarvio esiteltiin konsernijohtoryhmälle
syyskuussa 2025 ja hallituksen tarkastusvaliokunnalle lokakuussa 2025. Ilmastoriskeihin
liittyvä päivitys kaksoisolennaisuusarvioon esiteltiin tarkastusvaliokunnalle joulukuussa 2025.
Vuoden 2024 kaksoisolennaisuusarvioinnin prosessissa vaikutukset tunnistettiin
aihekohtaisissa työpajoissa sekä pisteytettiin alustavan priorisoinnin aikaansaamiseksi.
Työpajojen jälkeen vaikutusten pisteytykset tarkastettiin, jotta ne ovat yhteismitallisia, eikä
jokin vaikutus ole yli- tai aliarvostettu. Vaikutuksia arvioitiin niiden vakavuuden ja
todennäköisyyden perusteella. Vaikutuksen vakavuuteen vaikuttavat sen mittakaava, laaja-
alaisuus ja kielteisten vaikutusten osalta vaikutuksen korjattavuus.
Riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi tehtiin osana Keskon riskienhallinnan
prosessia. Keskon riskienhallintaprosessi noudattaa COSO Enterprise Risk Management
-mallin metodologiaa. Riskien ja mahdollisuuksien arviointi suoritettiin toimialoittain, minkä
jälkeen muodostettiin konsernitason arvio. Kestävyysriskiarviota tarkasteltiin myös yhdessä
konsernin muissa riskiarvioissa esiin nousseiden riskien kanssa. Riskejä ja mahdollisuuksia
arvioitiin niiden taloudellisen vaikuttavuuden sekä todennäköisyyden perusteella.
Arvioinnissa tarkasteltiin tunnistetuista vaikutuksista mahdollisesti esiin nousevia riskejä tai
mahdollisuuksia. Arvoketjun työntekijöihin, tuoteturvallisuuteen ja tietosuojaan liittyviin
mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin yhdistyy myös riski kielteisistä taloudellisista vaikutuksista
Keskolle. Riskien arvioinnissa käytettiin samaa asteikkoa, joka on yleisesti käytössä Keskon
riskienhallinnan prosessissa. Arviossa ei tunnistettu olennaisia mahdollisuuksia.
Pääosa vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arvioinnista suoritettiin konsernin sisäisenä
työskentelynä. Työskentelyssä oli mukana asiantuntijoita kaikilta Keskon kolmelta toimialalta
sekä yhteisistä toiminnoista. Vaikutusten arvioinnissa aihekohtaisiin työpajoihin osallistui
laajasti Keskon henkilöstä muun muassa vastuullisuuden ja hankinnan toiminnoista Keskon
toimialoilta sekä henkilöstöä talouden, riskienhallinnan, lakiasioiden ja HR:n toiminnoista.
Riskien ja mahdollisuuksien arvioinnissa oli mukana toimialojen vastuullisuusjohtajat ja
talousjohtajat. Keskon riskienhallinnan yksikkö oli vastuussa prosessin läpiviennistä.
Sidosryhmien kuulemiset järjestettiin erillisin haastatteluin, joissa painoarvo oli
rahoitusmarkkinatoimijoiden sekä tavarantoimittajien ja yritysasiakkaiden haastatteluissa.
Haastattelujen kautta kerättiin tietoa, miten sidosryhmät näkevät Keskon toiminnan
keskeisimmät vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet eri kestävyysaiheiden osalta.

|  | 38

Haastatteluilla myös varmennettiin jo olemassa olevaa näkemystä Keskolle olennaisista
kestävyysaiheista. Sisäisesti suoritetun kaksoisolennaisuusarvion sekä sidosryhmien
haastatteluiden tulokset tukivat toisiaan eikä sidosryhmien näkemysten perusteella ollut
tarvetta tehdä muutoksia jo tunnistettuihin olennaisiin vaikutuksiin, riskeihin tai
mahdollisuuksiin. Keskon kaksoisolennaisuusarvio ei sisältänyt kuulemisia vaikutuksen
kohteena olevien yhteisöjen kanssa.
Aihekohtainen vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja arviointi
Ympäristö
E1 Ilmastonmuutos
Keskon vaikutukset ilmastonmuutokseen syntyvät sen omassa toiminnassa sekä arvoketjussa
muodostuvista kasvihuonekaasupäästöistä. Kesko on tunnistanut omassa toiminnassaan
keskeisimmät päästölähteet. Suurin scope 1 -päästöjen lähde on kuljetusten ja
logistiikkatoimintojen polttoaineiden päästöt. Suurin scope 2 -päästöjen lähde on
kaukolämmön kulutuksen päästöt. Arvoketjun päästöt syntyvät ostettujen ja myytyjen
tuotteiden elinkaaren aikana niiden tuotannosta, käytöstä ja loppukäsittelystä. Lisäksi
päästöjä syntyy käyttöomaisuushyödykkeiden valmistuksesta, logistiikan kuljetuksista sekä k-
kauppiasyrittäjien kauppatoiminnoissa.
Edellä kuvatut päästölähteet ovat niin kutsuttuja energia- ja teollisuuspäästöjä. Näiden lisäksi
Keskon toiminnassa syntyy maankäyttöön liittyviä päästöjä. Maankäyttöön liittyviä oman
toiminnan päästöjä syntyy maankäytön muutoksesta kun Keskon omistamilla maa-alueilla
muutetaan metsää tai muuta luonnontilaista maa-aluetta rakennetuksi maaksi. Suurin osa
maankäyttöön liittyvistä päästöistä syntyy arvoketjussa valtaosin ruokatuotteiden
alkutuotannossa. Keskolla maankäyttöön liittyvät päästöt on tunnistettu merkittäviksi
päästölähteiksi energia- ja teollisuuspäästöjen lisäksi.
Kesko on vuoden 2025 aikana tehnyt toimialakohtaisen ilmastoriskien tarkastelun.
Tarkastelussa kaikki Keskon kolme toimialaa tekivät oman tarkastelunsa merkittävimmistä
toimialaa koskevista ilmastoriskeistä. Toimialojen lisäksi erillinen tarkastelu tehtiin Keskon
kiinteistötoiminnoissa. Ilmastoriskien tunnistamisessa ja arvioinnissa ei käytetty
ilmastoskenaarioita. Tämä tarkastelun perusteella ei tunnistettu olennaisia Kesko-konsernin
tasoisia ilmastoon liittyviä riskejä Keskon toiminnassa.
E2 Pilaantuminen
Pilaantumiseen liittyvät mahdolliset kielteiset vaikutukset Keskon omassa toiminnassa ja
tuotteiden arvoketjussa eivät nousseet kaksoisolennaisuustarkastelussa olennaisuuden raja-
arvon ylittäviksi olennaisiksi vaikutuksiksi.
Omassa toiminnassa m ahdollisia kielteisiä vaikutuksia tunnistettiin liittyen maaperän
pilaantumiseen Keskon omistamissa ja vuokraamissa kiinteistöissä. Keskon toiminnan luonne
ei kuitenkaan aiheuta merkittävää riskiä maaperän pilaantumisesta ja mahdolliset vaikutukset
ovat rajattuja pienelle maantieteelliselle alueelle. Historiatietoihin perustuen vuosittain on
saattanut olla joitakin yksittäisiä tapauksia, joissa maaperä on puhdistettu Keskon
toimipaikoissa. Osana kaksoisolennaisuusarvion prosessia Kesko ei ole erikseen käynyt läpi
omaisuuseriään tai toimintaansa pilaantumiseen liittyvien vaikutusten tunnistamiseksi.
Maaperän pilaantumisen lisäksi vaikutuksia tunnistettiin mikromuoveihin ja Keskon
tuotevalikoimaan sisältyviin ongelma-aineiksi luokiteltaviin tuotteisiin liittyen. Tuotteiden
arvoketjussa tunnistettiin kielteisiä vaikutuksia etenkin ruoan alkutuotannossa ja
valmistavassa teollisuudessa.
E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat
Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät mahdolliset kielteiset vaikutukset Keskon
omassa toiminnassa ja tuotteiden arvoketjussa eivät nousseet
kaksoisolennaisuustarkastelussa olennaisuuden raja-arvon ylittäviksi olennaisiksi
vaikutuksiksi.
Keskon omassa toiminnassa veden kulutus ei ole merkittävää. Toiminnoissa käytetään
pääosin kunnallista vedenjakelua veden kulutukseen ja kunnallista viemäriverkostoa
jäteveden käsittelyssä. Keskon omaan toimintaan ei liity pohja- tai pintavesistä tapahtuvaa
vedenottoa. Osana kaksoisolennaisuusarvion prosessia Kesko ei ole erikseen käynyt läpi
omaisuuseriään tai toimintaansa veden kulutukseen liittyvien vaikutusten tunnistamiseksi.
Veteen liittyviä kielteisiä vaikutuksia tunnistettii n tuotteiden arvoketjun alkupäässä
tuotteiden alkutuotannossa, etenkin sellaisten tuotteiden kautta, jotka ovat peräisin veden
niukkuudesta kärsiviltä alueilta tai joiden tuotantoprosessi vaatii merkittäviä määriä vettä.
Veden käyttöön liittyviä kysymyksiä tarkastellaan valikoima- ja hankintapäätöksiä tehtäessä
niiden tuotteiden ja tuoteryhmien osalta, joihin liittyy tunnistettuja veteen liittyviä

|  | 39

vaikutuksia. Keskon tuotevalikoiman laajuudessa kielteiset vaikutukset tuotteiden
arvoketjussa eivät ylittäneet olennaisen vaikutuksen rajaa.
Keskon valikoimassa on kaloja ja äyriäisiä, joihin liittyy kielteinen vaikutus merten
luonnonvarojen hyödyntämisestä ja käytöstä. Kala- ja äyriäisvalikoimaa ohjataan siten, että se
ei sisällä uhanalaisia lajeja. Keskon toiminnoissa kala- ja äyriäistuotteiden valikoiman osuus ei
ole merkittävä eikä siten ylittänyt olennaisuuden raja-arvoa.
E4 Biologinen m onimuotoisuus ja ekosysteemit
Keskon tuotevalikoimaan sisältyy tuotteita, joilla on merkittäviä luontoon liittyviä vaikutuksia.
Olennaiseksi vaikutukseksi tunnistettiin erityisesti biologisen monimuotoisuuden
vähenemisen suorat vaikutustekijät. Keskon arvoketjussa tapahtuu maankäytön ja
vesialueiden käytön muutosta erityisesti alkutuotannossa, kuten maa- ja metsätaloudessa,
kaivostoiminnassa ja kalastuksessa.
Hankintaketjujensa maankäytönmuutokseen liittyviä riskejä ja maantieteellistä laajuutta
selvitettiin pohjautuen LEAP-metodiin (Locate, Evaluate, Assess and Prepare).
Kartoituksessa hyödynnettiin myös Science Based Targets for Nature (SBTN) -ohjeistuksen
High Impact Commodity (HIC) -listaa tuotteista, joilla on merkittäviä vaikutuksia
ympäristöön. Tarkasteluun sisältyi tuoteryhmiä Keskon jokaiselta toimialalta. Riskejä
kartoitettiin tuoteryhmäkohtaisesti tunnistamalla keskeisimmät biodiversiteettivaikutuksia
aiheuttavat tuoteryhmät sekä niiden luontoriskit ja -riippuvuudet ENCORE-työkalulla.
Keskeisimmiksi tunnistettujen tuoteryhmien hankintaketjuja tarkasteltiin maatasolla, kunkin
tarkastellun hankintaketjun suurimpien hankintamaiden osalta. Menetelmällä pystyttiin
tunnistamaan Keskon globaaleista hankintaketjuista keskeisimmät maat, ja niissä
keskeisimmät biomit, joiden maankäytönmuutoksen riski arvioitiin WWF Risk Filter
-työkalulla. Selvitystyö aloitettiin vuonna 2024 ja saatettiin päätökseen vuoden 2025 aikana.
Luontoriippuvuuksiin liittyvät siirtymäriskit korostuvat toimialoilla, joiden raaka‑aineet ovat
merkittävästi sidoksissa maatalouteen. Keskon arvoketju on laaja ja koostuu monenlaisista
tuoteryhmistä, minkä vuoksi yksittäisen luontoon liittyvän fyysisen tai siirtymäriskin vaikutus
koko liiketoimintaan on rajallinen. Tarkastelussa ei tunnistettu olennaisia luontoon liittyviä
fyysisiä tai siirtymäriskejä.
Selvitykseen sisältyi myös Keskon toiminnan luontovaikutusten kartoittaminen Keskon
omissa toiminnoissa. Omissa toiminnoissa arvio keskittyi luontovaikutusten kartoittamiseen
Keskon toimipaikoissa. Vuoden 2024 aikana Kesko selvitti rakennuttamiseen ja
kiinteistökantaansa liittyvää maankäytön muutoksen laajuutta ja merkittävyyttä pohjautuen
LEAP-metodiin. Osana selvitystyötä Keskon omistamien ja vuokraamien kiinteistöjen
maankäyttöluokat selvitettiin paikkatietoanalyysillä hyödyntäen maankäyttöaineistoja.
Muutoksen merkittävyyttä arvioitiin laskemalla kasvipeitteisten alueiden osuus kiinteistöjen
koordinaattipisteiden välittömässä läheisyydessä sekä hyödyntämällä WWF:n Risk Filter -
työkalulla saatavia arvoja maankäytön muutokseen liittyvistä riskeistä.
Suomessa tarkastelluista kohteista 80 % sijaitsi alueella, jolla niillä ei arvioida olevan kielteisiä
vaikutuksia suojelualueisiin. Kohteista 19 % sijaitsi Suomen luonnonsuojelulain mukaisen
suojelualueen läheisyydessä ja 1 % välittömässä läheisyydessä. Lisäksi tarkasteltiin kohteiden
etäisyyksiä metsälain mukaisiin tärkeisiin elinympäristöihin. Tarkastelun perusteella 97 %
kohteista sijaitsi alueella, jolla niillä ei arvioida olevan vaikutuksia tärkeisiin elinympäristöihin.
Tärkeiden elinympäristöjen läheisyydessä sijaitsi 3 % kohteista. Välittömässä läheisyydessä ei
sijainnut yhtään Keskon kohteita.
Muiden toimintamaiden kohteista selvitettiin etäisyys WDPA-alueisiin (World Database on
Protected Areas), jotka kuuluvat globaalisti ylläpidettyyn tietokantaan suojelualueista sekä
alueisiin, jotka ovat EU:n ympäristötietopalvelujen (EEA) ylläpitämässä tietokannassa
eurooppalaisista suojelualueista. Kaikista toimintamaiden kohteista 11 % sijaitsi jonkin
suojelualueen läheisyydessä. Kohteista 89 % sijaitsi suojelualueesta sellaisella etäisyydellä,
jolla niillä ei arvioida olevan kielteisiä vaikutuksia suojelualueeseen.
Rakentaminen on korkeasti säänneltyä toimintaa ja Kesko noudattaa rakennushankkeissaan
lakisääteisiä vaatimuksia ja viranomaismääräyksiä. Kesko rakentaa kauppapaikkoja ja muita
kiinteistöjä pääsääntöisesti liikekiinteistöille kaavoitetuille alueille. Rakennushankkeiden
lupaprosesseissa tehdään viranomaisten edellyttämät luontoselvitykset ja muut ympäristöön
liittyvät arviot. Keskon suurissa logistiikkakeskushankkeissa on esimerkiksi edellytetty
ympäristövaikutusten arviointimenettelyn (YVA) toteuttamista.
Arvioinnin perusteella Keskon omiin toimintoihin ei liity olennaisia luonnon
monimuotoisuuteen tai ekosysteemeihin kohdistuvia vaikutuksia.

|  | 40

E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
Resurssien käyttöön liittyen resurssien ulosvirtaukseen liittyviä vaikutuksia syntyy erityisesti
pakkaamisesta. Tuotteen logistinen ketju sisältää useita pakkauksia logistiikan pakkaamisesta
aina yksittäisen tuotteen myyntipakkaukseen.
Olennaiset kielteiset vaikutukset ympäristölle muodostuvat Keskon toiminnoissa syntyvästä
jätteestä, jota syntyy etenkin osana varasto- ja logistiikkatoimintoja sekä
vähittäiskauppatoiminnoissa. Suurin jätejae Keskon toiminnassa on pahvi, jota syntyy
tuotteiden kuljetuksen ja varastoinnin aikaisista pakkauksista. Keskon toiminnoissa syntyvä
jäte on pääosin tavanomaista jätettä. Vaarallisen jätteen määrä Keskon toiminnoissa on
vähäinen. Osana kaksoisolennaisuusarvion prosessia Kesko ei ole erikseen käynyt läpi
omaisuuseriään tai toimintaansa jätteisiin liittyvien vaikutusten tunnistamiseksi.
Elintarvikealan toimijana Keskon toiminnoissa keskeisessä osassa on myös ruokahävikin
syntymisen ehkäiseminen. Ruokahävikkiä syntyy osana varastointi- ja logistiikkatoimintoja
sekä tukkutoiminnoissa Keskon päivittäistavarakaupan toimialalla. Ruokahävikin
ehkäisemisen kannalta merkittävintä on kuitenkin ruokahävikin ehkäiseminen arvoketjun
loppupäässä K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa, joissa suurin osa ruokahävikistä
syntyy.
Ihmiset, yhteiskunta ja hallinto
S1 Oma työvoima ja S2 Arvoketjun työntekijät
Omaan työvoimaan liittyen tunnistettiin sekä tosiasiallisia että mahdollisia myönteisiä
vaikutuksia. Tosiasiallisia kielteisiä vaikutuksia tunnistettiin terveyteen ja turvallisuuteen
liittyen. Arvoketjun työntekijöihin liittyen tunnistettiin mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, jotka
liittyvät työoloihin sekä lapsityövoiman ja pakkotyön riskiin. Tarkastelua tehtiin
riskimaaperusteisesti sekä laajemmin eri maantieteelliset alueet huomioiden. Riski K Code of
Conduct -toimintaohjeiden rikkomuksille on todettu olevan suurin riskimaiksi luokitelluissa
maissa, mutta arvoketjun työntekijöihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia on tullut Keskon
tietoon myös muilta maantieteellisiltä alueilta. Riskin on todettu muodostuvan tyypillisesti
maantieteellisen sijainnin sekä tiettyjen tuotekategorioiden tai raaka-aineiden yhdistelmänä.
S3 Vaikutuksen kohteena olevat yhteisöt
Keskon liiketoiminnan luonne, jossa Keskon toiminta on sen toiminta-alueella hajautunut
lukuisiin eri toimipaikkoihin ja toiminta-alue on keskittynyt Pohjois-Eurooppaan, ei johda
sellaisiin vaikutuksiin, jotka standardin osa-aiheiden näkökulmasta olisivat olennaisia
vaikutuksia niiden kohteena olevissa yhteisöissä.
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen
Eettisten ja läpinäkyvien liiketoimintaperiaatteiden varmistaminen sekä lakien ja määräysten
noudattaminen on olennaista Keskon toiminnassa. Korruption ja lahjonnan ehkäisy sekä
SpeakUp-kanavan tarjoama ilmoittajansuojelu tukevat eettisen toimintakulttuurin
toteutumista koko arvoketjussa. Korruption ja lahjonnan kannalta erityisiksi riskialueiksi
Keskon toiminnassa on tunnistettu kiinteistö- ja kauppapaikkatoiminta, tavaroiden ja
palveluiden hankinta, julkisiin hankintoihin osallistuminen, toiminta uusilla maantieteellisillä ja
liiketoiminnallisilla alueilla, suhteet virkamiehiin sekä yritysjärjestelyt. Yrityskulttuuriin,
korruption ja lahjonnan ehkäisyyn sekä ilmoittajansuoja toteutumiseen liittyvien vaikutusten
arvioitiin olevan olennaisia Keskon toimintaympäristössä.
Keskon tavaroiden ja palveluiden toimittajille on määritelty K Code of Conduct
-toimintaohjeet, joiden tavoitteena on edistää eettisiä toimintatapoja hankintaketjussa ja
tukea arvoketjun vastuullista toimintaa.
Kestävään kehitykseen liittyvä lisääntyvä lainsäädäntö ja sen vaatimat mahdolliset muutokset
liiketoimintamallissa sekä mahdolliset tulevaisuuden investointitarpeet puhtaasti
lainsäädännön vaatimuksiin vastaamisessa tunnistettiin riskiksi, joka voi toteutuessaan ohjata
Keskon resurssien käyttöä.

|  | 41

Yrityksen kestävyysselvityksessä huomioon otetut ESRS-
standardien tiedonantovaatimukset (IRO-2)

ESRS 2 Yleiset tiedot | Sivu
BP-1 Kestävyysselvityksen yleiset laatimisperusteet | 22
BP-2 Teittyjä olosuhteita koskevat tiedot | 23
GOV-1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 25
GOV-2 Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat | 27
GOV-3 Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin | 28
GOV-4 Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista | 28
GOV-5 Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta | 28
SBM-1 Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju | 29
SBM-2 Sidosryhmien edut ja näkemykset | 31
SBM-3 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 32
IRO-1 Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista | 37
IRO-2 Yrityksen kestävyysselvityksessä huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset | 41
Ympäristötiedot |
E1 Ilmastonmuutos |
E1-1 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma | 55
E1-2 Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 56
E1-3 Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit | 57
E1-4 Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet | 59
E1-5 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 63
E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1, scope 2 ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt | 64
E1-7 Päästöhyvityksillä rahoitettavat kasvihuonekaasujen poistot ja kasvihuonekaasupäästöjen hillintähankkeet | 55
E1-8 Sisäinen hiilen hinnoittelu | 55
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous |
E5-1 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet | 73
E5-2 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit | 73
E5-3 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet | 74
E5-5 Resurssien ulosvirtaukset | 76

Yhteiskunnalliset tiedot | Sivu
S1 Oma työvoima |
S1-1 Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet | 80
S1-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa | 82
S1-3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 82
S1-4 Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus | 83
S1-5 Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan | 85
S1-6 Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet | 91
S1-8 Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu | 89
S1-9 Monimuotoisuuden mittarit | 89
S1-10 Riittävä palkka | 90
S1-13 Koulutusta ja taitojen kehittämistä koskevat mittarit | 90
S1-14 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit | 91
S1-16 Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja kokonaisansiot) | 91
S1-17 Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset | 92
S2 Arvoketjun työntekijät |
S2-1 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet | 94
S2-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa | 95
S2-3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 96
S2-4 Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus | 96

|  | 42

S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät | Sivu
S4-1 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet | 99
S4-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa | 101
S4-3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 102
S4-4 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus | 103
S4-5 Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet | 104
Hallintotapatiedot |
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen |
G1-1 Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri | 106
G1-2 Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin | 108
G1-3 Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen | 108
G1-4 Korruptio- tai lahjontatapaukset | 109

|  | 43

YMPÄRISTÖTIEDOT
EU-TAKSONOMIA
Keskon EU-taksonomiaa koskeva raportointi
noudattaa Euroopan Parlamentin ja Neuvoston
asetuksen (EU) 2020/852 (annettu 18 päivänä
kesäkuuta 2020) määräyksiä. EU:n kestävän
rahoituksen luokittelujärjestelmän eli taksonomian
tarkoitus on auttaa yrityksiä ja sijoittajia arvioimaan,
ovatko taloudelliset toimet kestäviä ympäristön
kannalta. Luokittelujärjestelmä määrittelee
liiketoiminnalle kriteeristön, jonka perusteella voidaan
arvioida, missä määrin yrityksen toiminta tukee
ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista.
Yritysten on raportoitava millä tavoin ja missä määrin
niiden toiminta voidaan luokitella EU-taksonomiassa
tarkoitetulla tavalla ympäristön kannalta kestäväksi
seuraavien kuuden ilmasto- ja ympäristötavoitteen
näkökulmasta:
• Ilmastonmuutoksen hillintä
• Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
• Vesi- ja merivarojen suojeleminen
• Kiertotalouden edistäminen
• Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen
• Ekosysteemien ja biodiversiteettien suojeleminen
Luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvista toiminnoista sekä
luokitusjärjestelmän mukaisista toiminnoista esitetään
tunnusluvut, jotka ovat osuus yrityksen liikevaihdosta,
investoinneista (CapEx) ja taksonomia-asetuksessa
määritellyistä toimintamenoista (OpEx).
Kaupan alalle tyypillisiä toimintoja ei ole erikseen mainittu
luokitusjärjestelmässä, jolloin kaupan alan yritykset
raportoivat luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvista
toiminnoistaan, jos yrityksellä niitä on.
Luokitusjärjestelmäkelpoiset
toiminnot ja luokitusjärjestelmän
mukaisuuden arviointi
Kesko on tunnistanut toiminnassaan luokitusjärjestelmän
piiriin kuuluviksi toiminnoiksi autokaupan leasing-
liiketoiminnan ja käytettyjen autojen liiketoiminnan sekä
kiinteistöjen omistamisen, vuokraamisen ja rakennuttamisen
oman liiketoiminnan tarpeisiin. Lisäksi logistiikan toiminnot
Tanskassa ovat luokitusjärjestelmän piiriin kuuluva toiminto.
Kesko on arvioinut kunkin luokitusjärjestelmän piiriin
kuuluvan toiminnon luokitusjärjestelmän mukaisuuden.
Luokitusjärjestelmän mukaisuus on määritetty arvioimalla
sitä, edistääkö toiminto merkittävästi vähintään yhtä
luokitusjärjestelmän ilmasto- ja ympäristötavoitteista.
Luokitusjärjestelmän mukaisuuden määrittäminen tehdään
kullekin toiminnolle sovellettavien teknisten
arviointikriteerien perusteella. Näiden arviointikriteerien
täyttymisen lisäksi on varmistuttu siitä, että toiminto ei
aiheuta merkittävää haittaa muille taksonomia-asetuksessa
mainituille ilmasto- tai ympäristötavoitteille erillisten ei
merkittävää haittaa -kriteerien perusteella (DNSH), ja että
taksonomia-asetuksen mukaiset vähimmäissuojatoimet
toteutuvat.
Kesko on tarkastellut vähimmäistason suojatoimien
(minimum safeguards) toteutumista suhteessa
ihmisoikeuksiin, korruptioon ja lahjontaan, reiluun kilpailuun
sekä verotukseen. Tarkastelun tuloksena Kesko arvioi, että
vähimmäistason suojatoimet toteutuvat Keskon toiminnassa
kaikilla neljällä tarkasteltavalla osa-alueella.
Seuraavassa taulukossa on esitetty Keskon tunnistamat
luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvat toiminnot sekä miten
Kesko on arvioinut kunkin toiminnon luokitusjärjestelmän
mukaisuutta.

|  | 44

|  |  |  | Tunnusluvut
Luokitusjärjestelmän toiminto | Toiminnon kuvaus | Luokitusjärjestelmän mukaisuuden arviointi | Liikevaihto | CapEx | Opex
Tavoite: Ilmastonmuutoksen hillintä (CCM)
CCM 6.5 | Moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla tapahtuva liikenne | M1-, N1- tai L-luokan ajoneuvojen hankinta, rahoitus, leasing, vuokraus ja käyttö. Toimintoon sisältyy autokaupan leasing-liiketoiminta. | Merkittävän edistämisen kriteeri toteutuu, jos ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ovat alle 50 g CO 2/km. Kriteeri toteutuu täyssähköautojen ja hybridien osalta. Toimintoon sisältyy ei merkittävää haittaa -kriteerejä, joiden toteutumisen arvioimiseksi tarvittavia tietoja ei ole saatavilla eikä ajoneuvojen luokitusjärjestelmän mukaisuutta ole mahdollista selvittää. Leasing-liiketoiminnan ajoneuvot on luokiteltu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisiksi. | √ | √ | √
CCM 6.6 | Tieliikenteen tavaraliikennepalvelut | N1-, N2- tai N3-luokan ajoneuvojen hankinta, rahoitus, leasing, vuokraus ja käyttö tieliikenteen tavarakuljetuspalveluissa. Toimintoon sisältyy Tanskassa Davidsen Koncernen A/S:n logistiikan kalusto. | Täyttääkseen luokitusjärjestelmän mukaisuuden kriteerit ajoneuvojen tulisi olla vähäpäästöisiä tai nollapäästöisiä ajoneuvoja. Ajoneuvoja ei myöskään ole tarkoitettu fossiilisten polttoaineiden kuljetukseen. Lisäksi ajoneuvojen tulee täyttää toiminnolle asetetut ei merkittävää haittaa -kriteerit. Toimintoon kuuluva logistiikan kalusto on luokiteltu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisiksi ajoneuvoiksi. |  | √ | √
CCM 7.1 | Uusien rakennusten rakentaminen | Asuin- ja muiden kuin asuinrakennusten rakentaminen. Toiminto sisältää Keskon omaan käyttöön rakennuttamat kiinteistökohteet. Näitä kohteita ovat pääasiassa uudet kauppa- ja logistiikkakiinteistöt. | Uusille kohteille määritellään hankkeen suunnitteluvaiheessa energiatehokkuusluku (E-luku), jonka tulee olla vähintään kymmenen prosenttia alhaisempi kuin määritetty kansallinen raja-arvo. Arvio rakennuksen luokitusjärjestelmän mukaisuudesta tehdään rakennuksen suunnitteluvaiheessa. E-luvun toteutuminen varmennetaan rakennuksen valmistumisvaiheessa. Energiatehokkuus tulee olla sertifioitu energiatehokkuustodistuksella. Lisäksi toiminto asettaa kriteerit yli 5 000 m 2 rakennuksille ilmatiiviyden ja lämmönpitävyyden osalta. Toiminto sisältää myös yksityiskohtaiset ei merkittävää haittaa -kriteerit. Luokitusjärjestelmän mukaisuuden kriteerit otetaan huomioon jo rakennuksen suunnitteluvaiheessa, jolloin tehdään päätös kohteen rakentamisesta kriteeristön vaatimukset täyttäen. |  | √ |
CCM 7.2 | Olemassa olevien rakennusten korjaus | Olemassa olevien rakennusten laajamittaiset korjaukset. Laajamittaiset peruskorjaukset tai laajennukset Keskon omistamissa kohteissa sekä niissä vuokrakohteissa, joissa Kesko on vastuussa peruskorjauksista. | Rakennusten korjauksen tulee noudattaa laajamittaisiin korjauksiin sovellettavia vaatimuksia tai vaihtoehtoisesti korjaustoimenpiteiden tulee johtaa primäärienergian kysynnän vähenemiseen vähintään 30 %:lla. Toiminto sisältää myös yksityiskohtaiset ei merkittävää haittaa -kriteerit. Keskon suuret korjaus- ja perusparannushankkeet eivät ole saavuttaneet luokitusjärjestelmän mukaisuutta, sillä toimintoon 7.2 sisältyvät ei merkittävää haittaa -kriteerit luokitusjärjestelmän mukaisuudelle eivät ole täyttyneet. |  | √ |
CCM 7.3 | Energiatehokkuuslaitteiden asennus, huolto ja korjaus | Energiatehokkuuslaitteisiin liittyvät yksittäiset peruskorjaustoimenpiteet, kuten ikkunoiden ja ulko-ovien korvaaminen uusilla energiatehokkailla vaihtoehdoilla, energiatehokkaiden valonlähteiden asentaminen sekä ilmastointiin liittyvien laitteiden asentaminen, huolto, korjaus ja korvaaminen tehokkailla teknologioilla. Toiminto sisältää pääasiassa Keskon kauppapaikkoihin, joissa Kesko on vuokralaisena, tehtäviä yllä lueteltuja peruskorjaustoimenpiteitä. | Toimintoon sisältyvien kriteerien arvioimiseen ei ole saatavilla tarpeeksi yksityiskohtaisia tietoja, jotta luokitusjärjestelmän mukaisuutta olisi mahdollista arvioida. Toimintoon kuuluvat investoinnit on luokiteltu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisiksi investoinneiksi. |  | √ |

|  | 45

|  |  |  | Tunnusluvut
Luokitusjärjestelmän toiminto | Toiminnon kuvaus | Luokitusjärjestelmän mukaisuuden arviointi | Liikevaihto | CapEx | Opex
Tavoite: Ilmastonmuutoksen hillintä (CCM)
CCM 7.4 | Sähköajoneuvojen latausasemien asennus, huolto ja korjaus rakennuksissa | Sähköautojen latausasemien asennus, huolto ja korjaus rakennuksissa ja rakennusten yhteydessä olevissa pysäköintitiloissa. Toiminto käsittää Keskon K-Lataus-asemat Suomessa sekä muissa Keskon toimintamaissa kauppapaikkojen yhteyteen asennetut latausasemat. | Kaikki toimintoon kuuluvat investoinnit on luokiteltu luokitusjärjestelmän mukaisiksi investoinneiksi. |  | √ |
CCM 7.5 | Rakennusten energiatehokkuuden mittaamisessa, säätelyssä ja valvonnassa käytettävien välineiden asennus, huolto ja korjaus | Rakennusten energiatehokkuuden mittaamisessa, säätelyssä ja valvonnassa käytettävien välineiden asennus, huolto ja korjaus. Toiminto käsittää yllä kuvatut pääomamenot kiinteistöissä, joissa Kesko on vuokralaisena. | Toiminnon koostuessa taksonomia-asetuksessa luetelluista yksittäisistä toimenpiteistä, kaikki toimintoon kuuluvat investoinnit on luokiteltu luokitusjärjestelmän mukaisiksi investoinneiksi. |  | √ |
CCM 7.6 | Uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian asennus, huolto ja korjaus teknologian asennus, huolto ja korjaus | Uusiutuviin energialähteisiin liittyvät yksittäiset toimenpiteet, joissa teknologia asennetaan paikan päällä rakennuksen teknisinä järjestelminä. Toiminto käsittää yllä kuvatut pääomamenot kiinteistöissä, joissa Kesko on vuokralaisena. | Toiminnon koostuessa taksonomia-asetuksessa luetelluista yksittäisistä toimenpiteistä, kaikki toimintoon kuuluvat investoinnit on luokiteltu luokitusjärjestelmän mukaisiksi investoinneiksi. |  | √ |
CCM 7.7 | Rakennusten hankinta ja omistaminen | Kiinteistöjen ostaminen ja kyseisten kiinteistöjen omistaminen. Toiminto sisältää raportointikauden aikana hankitut kiinteistöt sekä kiinteistöjen vuokrasopimuksista taseeseen käyttöoikeusomaisuuserinä kirjatut määrät. Lisäksi yllä lueteltujen toimintojen 7.3 , 7.5 sekä 7.6 mukaiset investoinnit Keskon omistamiin kiinteistöihin on sisällytetty toimintoon 7.7 Rakennusten hankinta ja omistaminen. | Vuoden 2020 jälkeen rakennettujen rakennusten osalta arviointi luokitusjärjestelmän mukaisuudesta tulee tehdä toiminnon 7.1 Uusien rakennusten rakentaminen toiminnon kriteerien perusteella. Vuoden 2020 aikana tai sitä ennen rakennetulla rakennuksella tulee olla vähintään luokan A energiatodistus tai rakennuksen tulee kuulua alueen parhaaseen 15 %:iin primäärienergian kysynnän perusteella. Tarkastelumenetelmää sovelletaan lähinnä vuokrakohteisiin. Kohteista tehdään myös ilmastoriskiarvio. |  | √ | √
Tavoite: Kiertotalous (CE)
CE 5.4 | Käytettyjen tavaroiden myynti | Sellaisten käytettyjen tavaroiden myynti, joita asiakas on aiemmin käyttänyt niiden suunnitellun käyttötarkoituksen mukaisesti. Keskossa käytettyjen tavaroiden myynti pitää sisällään autokaupan käytettyjen autojen liiketoiminnan. | Käytetyistä autoista ei ole saatavilla tietoja, joiden perusteella ajoneuvojen luokitusjärjestelmän mukaisuutta voitaisi luotettavasti arvioida. Käytetyt autot on luokiteltu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisiksi. | √ |  |

|  | 46

Keskon luokitusjärjestelmäkelpoinen liikevaihto muodostuu autokaupan leasing-
liiketoiminnasta sekä käytettyjen autojen myynnistä asiakkaille.
Kesko omistaa ja vuokraa kiinteistöjä kaikissa toimintamaissa liiketoiminnan tarpeisiin.
Konsernin käytössä on noin 1 600 omistettua tai vuokrattua kauppa-, logistiikka- ja
toimistokiinteistöä. Konsernin luokitusjärjestelmäkelpoiset pääomamenot sisältävät
investointeja uusiin kauppapaikkoihin ja logistiikkakiinteistöihin, kiinteistöjen
perusparannusinvestointeja, sekä investointeja rakennusten energiatehokkuutta parantaviin
talotekniikan koneisiin ja laitteisiin, valaistukseen ja automaatioon energiatehokkuuden
mittaamisessa ja valvonnassa. Maa-alueita ei luokitella luokitusjärjestelmän piiriin kuuluviksi
investoinneiksi.
Lisäksi luokitusjärjestelmäkelpoisiin pääomamenoihin kuuluvat sähköautojen latauslaitteistot,
autokaupan leasing-liiketoiminnan ajoneuvoinvestoinnit sekä Tanskan
rautakauppaliiketoiminnan logistiikan kalustoinvestoinnit.
Taksonomia-asetuksen tarkoittamia luokitusjärjestelmäkelpoisia toimintamenoja Kesko-
konsernissa ovat erityisesti kiinteistöjen käyttöön, kunnossapitoon ja korjauksiin liittyvät
toimintamenot. Lisäksi luokitusjärjestelmäkelpoisiin toimintamenoihin sisältyy leasing-
autokantaan ja logistiikan kalustoon tehtyjen huoltojen kulut.
Keskon toiminnassa ei ole ydinvoimaan ja fossiilisiin kaasuihin liittyviä toimintoja.
Ydinvoimaan ja fossiilisiin kaasuihin liittyvät toiminnot

| Ydinenergiaan liittyvät toiminnot |
1. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa sellaisiin innovatiivisiin sähköntuotantolaitoksiin liittyvää tutkimusta, kehittämistä, demonstrointia ja käyttöönottoa, jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
2. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa sähkön tai prosessilämmön tuottamiseen tarkoitettujen uusien ydinlaitosten rakentamista ja turvallista käyttöä, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, käyttäen parasta käytettävissä olevaa teknologiaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
3. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa olemassa olevien sähköä tai prosessilämpöä tuottavien ydinlaitosten turvallista toimintaa, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa ydinenergiasta, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI

| Fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot |
4. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähkön tuotantolaitosten rakentamista tai toimintaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
5. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
6. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien lämpöä tai jäähdytystä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI

EU-taksonomian tunnusluvut
Kesko esittää liikevaihdon, pääomamenojen (CapEx) ja toimintamenojen (OpEx) tunnusluvut
taksonomia-asetuksessa muille kuin rahoitusalan yrityksille määritellyn taulukon mukaisesti.
Tunnuslukutaulukoissa esitetään mikä osuus konsernin liikevaihdosta, pääomamenosta ja
toimintamenoista kertyy luokitusjärjestelmän mukaisista ja luokitusjärjestelmäkelpoisista
taloudellisista toiminnoista.
Laadintaperiaatteet
Liikevaihto
Kesko soveltaa liikevaihdon tunnusluvun laskennassa samoja IFRS-standardien mukaisia
laadintaperiaatteita, joita konserni soveltaa konsernitilinpäätöksessä. Tilinpäätöksen
liikevaihdon tuloutusperiaatteet on esitetty konsernitilinpäätöksen liitteessä 2.1.
Tunnusluvun laskennassa käytetty kokonaisliikevaihto on Kesko-konsernin tuloslaskelman
osoittama liikevaihto.
Luokitusjärjestelmäkelpoinen liikevaihto sisältää sen osuuden konsernin
kokonaisliikevaihdosta, joka syntyy luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvista toiminnoista.
Keskon liiketoiminnassa luokitusjärjestelmän piiriin kuuluviksi ja liikevaihtoa kerryttäviksi
toiminnoiksi on tunnistettu autokaupan leasing-liiketoiminta sekä käytettyjen autojen
myynti.
Keskon pääasialliset toiminnot, joista konsernin liikevaihto syntyy, ovat tuotteiden ja
palveluiden myynti asiakkaille ja kauppiaille. Tuotteiden myynti ei tällä hetkellä kuulu
luokitusjärjestelmän piiriin käytettyjen autojen myyntiä lukuun ottamatta.

|  | 47

Pääomamenot (CapEx)
Taksonomia-asetuksen määrittelemät pääomamenot pitävät sisällään aineellisten ja
aineettomien hyödykkeiden lisäykset tilikauden aikana ennen poistoja, arvonalentumisia ja
uudelleenarvostuksia. Pääomamenot kattavat myös liiketoimintojen yhdistämisestä johtuvat
aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden lisäykset. Kesko sisällyttää pääomamenojen
laskentaan taksonomia-asetuksen mukaisesti investoinnit aineellisiin ja aineettomiin
hyödykkeisiin ja vuokrasopimusten perusteella taseeseen kirjatun
käyttöoikeusomaisuuserän lisäyksen yhteissumman. Yrityshankinnoista kirjatun liikearvon
lisäys ei sisälly taksonomiassa määriteltyihin pääomamenoihin. Lisäykset aineellisiin
hyödykkeisiin on esitetty konsernitilinpäätöksen liitteessä 3.2, lisäykset aineettomiin
hyödykkeisiin liitteessä 3.3 ja vuokrasopimuksiin liittyvien käyttöoikeusomaisuuserien
lisäykset liitteessä 3.4.
Taksonomia-asetuksen määritelmä pääomamenoista eroaa Keskon raportoimasta
investoinnit-tunnusluvun määritelmästä. Keskon määritelmän mukaan investoinnit-
tunnusluku pitää sisällään investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin sekä
tytäryhtiöosakkeisiin. Tunnuslukuun ei sisällytetä lisäyksiä vuokrasopimuksista taseeseen
kirjattaviin käyttöoikeusomaisuuseriin. Konsernin investoinnit vuonna 2025 olivat 735,7 milj.
euroa (675,9 milj. euroa).
Taulukossa on esitetty, mistä CapEx-tunnusluvun laskennassa käytetyt pääomamenot
muodostuvat.
Erittely EU-taksonomian tarkoittamista pääomamenoista

Milj. € | 2025 | 2024
Aineelliset hyödykkeet - Lisäykset (liite 3.2) | 536,7 | 494,9
Aineelliset hyödykkeet - Liiketoimintojen hankinnat (liite 3.2) | 92,8 | 94,4
Aineettomat hyödykkeet - Lisäykset (liite 3.3) | 10,4 | 16,2
Aineettomat hyödykkeet - Liiketoimintojen hankinnat ilman liikearvoa (liite 3.3) | 7,2 | 39,7
Käyttöoikeusomaisuuserät - Lisäykset (liite 3.4) | 459,4 | 457,5
Käyttöoikeusomaisuuserät - Liiketoimintojen hankinnat (liite 3.4) | 2,9 | 12,3
Yhteensä | 1 109,4 | 1 115,1

Toimintamenot (OpEx)
Taksonomia-asetuksen määrittelemät toimintamenot sisältävät suorat pääomittamattomat
kustannukset, jotka liittyvät tutkimukseen ja kehittämiseen, rakennusten
perusparantamiseen, kunnossapitoon ja korjauksiin, sekä kaikki muut suorat menot, jotka
liittyvät yrityksen suorittamaan tai kolmannelle osapuolelle ulkoistettuun aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden huoltoon ja jotka ovat tarpeen näiden omaisuushyödykkeiden
jatkuvan ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi.
Konsernin tuloslaskelmassa taksonomia-asetuksessa määritellyt toimintamenot sisältyvät
liiketoiminnan muihin kuluihin. Liiketoiminnan muut kulut on eritelty konsernitilinpäätöksen
liitteessä 2.5.
Taksonomia-asetuksen tarkoittamia toimintamenoja Kesko-konsernissa ovat erityisesti
kiinteistöjen käyttöön, kunnossapitoon ja korjauksiin liittyvät kulut, jotka tilinpäätöksessä
sisältyvät kiinteistöjen ja kauppapaikkojen ylläpitokuluihin, joiden yhteissumma vuonna
2025 oli 196,2 milj. euroa (198,5 milj. euroa). Luku sisältää kiinteistöjen kunnossapitoon ja
korjauksiin liittyvien kustannusten lisäksi muun muassa lämmityksen, sähkön ja veden
kulutukseen sekä jätteiden käsittelyyn liittyviä kustannuksia, jotka eivät sisälly taksonomia-
asetuksen määritelmään toimintamenoista. Lisäksi luokitusjärjestelmäkelpoisiin kuluihin
sisältyy leasing-autokantaan ja logistiikan kalustoon tehtyjen huoltojen kulut.
Keskon liiketoimintamallissa toimintamenot eivät ole olennaisia siirtymässä yhä
kestävämpiin toimintoihin. Rakennuksiin tehtävät perusparannustoimenpiteet, kuten
energiatehokkuuden parantamiseen liittyvät toimenpiteet, ovat luonteeltaan
pääomamenoja.

|  | 48

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvistä tuotteista tai palveluista saatu osuus liikevaihdosta 2025

Tilikausi 2025 | 2025 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Liikevaihto | Osuus liikevaihdosta, vuosi 2025 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.) osuus liikevaihdosta, vuosi 2024 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
|  | Milj. € | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ympäristön kannalta kestävistä (luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.1) |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % |  |
Joista mahdollistavat toiminnat |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % | M |
Joista siirtymätoiminnat |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % |  | T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla tapahtuva liikenne | CCM 6.5 CCA 6.5 | 32,2 | 0,3 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,2 % |  |
Käytettyjen tavaroiden myynti | CE 5.4 | 404,8 | 3,2 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 2,7 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisista muttei ympäristön kannalta kestävistä (muista kuin luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.2) |  | 436,9 | 3,5 % | 0,3 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 3,2 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 2,9 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto (A.1+A.2) |  | 436,9 | 3,5 % | 0,3 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 3,2 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 2,9 % |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto |  | 12 037,8 | 96,5 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
YHTEENSÄ |  | 12 474,7 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Lyhenteet:
Ilmastonmuutoksen hillintä: CCM
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: CCA
Kiertotalous: CE
K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta
kyseisen tavoitteen osalta
KEL – Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta

|  | 49

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvien tuotteiden ja palvelujen osuus pääomamenoista 2025

Tilikausi 2025 | 2025 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Pääomamenot | Osuus pääomamenoista, vuosi 2025 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.) osuus pääomamenoista, vuosi 2024 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
|  | Milj. € | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Uusien rakennusten rakentaminen | CCM 7.1 CCA 7.1 CE 3.1 | 107,4 | 9,7 % | K | E | E/S | E/S | E | E/S |  | K | K | K | K | K | K | 9,1 % |  |
Sähköajoneuvojen latausasemien asennus, huolto ja korjaus rakennuksissa | CCM 7.4 CCA 7.4 | 7,2 | 0,6 % | K | E | E/S | E/S | E/S | E/S |  | K |  |  |  |  | K | 0,8 % | M |
Rakennusten energiatehokkuuden mittaamisessa, säätelyssä ja valvonnassa käytettävien välineiden asennus, huolto ja korjaus | CCM 7.5 CCA 7.5 | 0,1 | 0,0 % | K | E | E/S | E/S | E/S | E/S |  | K |  |  |  |  | K | 0,0 % | M |
Uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian asennus, huolto ja korjaus | CCM 7.6 CCA 7.6 | 0,2 | 0,0 % | K | E | E/S | E/S | E/S | E/S |  | K |  |  |  |  | K | 0,0 % | M |
Rakennusten hankinta ja omistaminen | CCM 7.7 CCA 7.7 | 42,4 | 3,8 % | K | E | E/S | E/S | E/S | E/S |  | K |  |  |  |  | K | 5,7 % |  |
Ympäristön kannalta kestävien (luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.1) |  | 157,3 | 14,2 % |  | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  | K | K | K | K | K | K | 15,6 % |  |
Joista mahdollistavat toiminnat |  | 7,5 | 0,7 % |  | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 0,8 % | M |
Joista siirtymätoiminnat |  | 0,0 | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  | T

Lyhenteet:
Ilmastonmuutoksen hillintä: CCM
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: CCA
Kiertotalous: CE
K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta
kyseisen tavoitteen osalta
KEL – Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta

|  | 50

Tilikausi 2025 | 2025 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Pääomamenot | Osuus pääomamenoista, vuosi 2025 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.) osuus pääomamenoista, vuosi 2024 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
|  | Milj. € | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla tapahtuva liikenne | CCM 6.5 CCA 6.5 | 86,8 | 7,8 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 4,7 % |  |
Tieliikenteen tavaraliikennepalvelut | CCM 6.6 CCA 6.6 | 1,9 | 0,2 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,4 % |  |
Uusien rakennusten rakentaminen | CCM 7.1 CCA 7.1 CE 3.1 | 28,3 | 2,5 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 2,4 % |  |
Olemassa olevien rakennusten korjaus | CCM 7.2 CCA 7.2 CE 3.2 | 80,5 | 7,3 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 9,2 % |  |
Energiatehokkuuslaitteiden asennus, huolto ja korjaus | CCM 7.3 CCA 7.3 | 1,6 | 0,1 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,3 % |  |
Rakennusten hankinta ja omistaminen | CCM 7.7 CCA 7.7 | 446,8 | 40,3 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 43,2 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisten muttei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.2) |  | 645,9 | 58,2 % | 60,3 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 60,3 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen pääomamenot (A.1+A.2) |  | 803,2 | 72,4 % | 75,9 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 75,9 % |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen pääomamenot |  | 306,2 | 27,6 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
YHTEENSÄ |  | 1 109,4 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Lyhenteet:
Ilmastonmuutoksen hillintä: CCM
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: CCA
Kiertotalous: CE
K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta
kyseisen tavoitteen osalta
KEL – Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta

|  | 51

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvä osuus toimintamenoista 2025

Tilikausi 2025 | 2025 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Toimintamenot | Osuus toimintamenoista, vuosi 2025 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.) osuus toimintamenoista, vuosi 2024 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
|  | Milj. € | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ympäristön kannalta kestävien (luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.1) |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % |  |
Joista mahdollistavat toiminnat |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % | M |
Joista siirtymätoiminnat |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % |  | T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla tapahtuva liikenne | CCM 6.5 CCA 6.5 | 1,9 | 2,9 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 2,8 % |  |
Tieliikenteen tavaraliikennepalvelut | CCM 6.6 CCA 6.6 | 1,4 | 2,2 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 1,4 % |  |
Rakennusten hankinta ja omistaminen | CCM 7.7 CCA 7.7 | 63,3 | 95,0 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 95,8 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisten muttei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.2) |  | 66,6 | 100,0 % | 100,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 100,0 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen toimintamenot (A.1+A.2) |  | 66,6 | 100,0 % | 100,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 100,0 % |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen toimintamenot |  | 0,0 | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
YHTEENSÄ |  | 66,6 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Lyhenteet:
Ilmastonmuutoksen hillintä: CCM
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: CCA
Kiertotalous: CE
K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta
kyseisen tavoitteen osalta
KEL – Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta

|  | 52

Luokitusjärjestelmäkelpoisuus ja luokitusjärjestelmän mukaisuus ympäristötavoitteita edistävistä toiminnoista

| Osuus liikevaihdosta / kokonaisliikevaihto
| Luokitusjärjestelmän mukaista tavoitteen mukaan | Luokitusjärjestelmä- kelpoista tavoitteen mukaan
CCM | 0,0 % | 0,3 %
CCA | 0,0 % | 0,0 %
WTR | 0,0 % | 0,0 %
CE | 0,0 % | 3,2 %
PPC | 0,0 % | 0,0 %
BIO | 0,0 % | 0,0 %

CCM: Ilmastonmuutoksen hillintä
CCA: Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
WTR: Vesivarat ja merten luonnonvarat
CE: Kiertotalous
PPC: Ympäristön pilaantuminen
BIO: Biologinen monimuotoisuus

| Osuus pääomamenoista / kokonaispääomamenot
| Luokitusjärjestelmän mukaista tavoitteen mukaan | Luokitusjärjestelmä- kelpoista tavoitteen mukaan
CCM | 14,2 % | 58,2 %
CCA | 0,0 % | 0,0 %
WTR | 0,0 % | 0,0 %
CE | 0,0 % | 0,0 %
PPC | 0,0 % | 0,0 %
BIO | 0,0 % | 0,0 %

| Osuus toimintamenoista / toimintamenot yhteensä
| Luokitusjärjestelmän mukaista tavoitteen mukaan | Luokitusjärjestelmä- kelpoista tavoitteen mukaan
CCM | 0,0 % | 100,0 %
CCA | 0,0 % | 0,0 %
WTR | 0,0 % | 0,0 %
CE | 0,0 % | 0,0 %
PPC | 0,0 % | 0,0 %
BIO | 0,0 % | 0,0 %

|  | 53

E1
ILMASTONMUUTOS

Siirtymäsuunnitelma (E1-1) ............................. | 55
Toimintaperiaatteet (E1-2) ............................. | 56
Toimenpiteet (E1-3) ........................................ | 57
Tavoitteet ja tavoitteissa edistyminen (E1-4) ................................................................ | 59
Mittarit ............................................................. | 63
Energia (E1-5) .................................................. | 63
Kasvihuonekaasupäästöt (E1-6) .................... | 64

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (ESRS 2 SBM-3)
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Aihe | Kuvaus | Hallinta
Ilmastonmuutoksen hillintä | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus: Keskon omassa toiminnassa syntyy kasvihuonekaasupäästöjä (scope 1 ja scope 2). Suurin scope 1 -päästöjen lähde on kuljetusten ja logistiikan polttoaineiden päästöt. Suurin scope 2 -päästöjen lähde on kaukolämmön kulutuksen päästöt. | • Kesko on asettanut ilmastotavoitteet oman toiminnan päästöjen vähentämiseksi (scope 1 ja 2). Science Based Targets -aloite vahvisti Keskon ilmastotavoitteet tammikuussa 2026. • Merkittävimmät panostukset energia- ja teollisuuspäästöjen vähentämiseksi ovat kuljetuskaluston sähköistyminen sekä energiatehokkuuden parantamiseen asentamalla energiankierrätysjärjestelmiä.
Ilmastonmuutoksen hillintä | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus: Keskon arvoketjussa syntyy kasvihuonekaasupäästöjä (scope 3). Suurin osa arvoketjun päästöistä syntyy ostettujen ja myytyjen tuotteiden elinkaaren aikana niiden tuotannosta, käytöstä ja loppukäsittelystä. Lisäksi päästöjä syntyy käyttöomaisuushyödykkeiden valmistuksesta ja logistiikan kuljetuksista. | • Kesko on asettanut uudet arvoketjua koskevat lyhyen ja pitkän aikavälin ilmastotavoitteet (scope 3). Science Based Targets -aloite vahvisti Keskon ilmastotavoitteet tammikuussa 2026. • Keskon arvoketjun päästöjen (scope 3) siirtymäsuunnitelman rakentamista valmisteleva työ on aloitettu vuoden 2025 lopussa. • Kannustamme tavarantoimittajia asettamaan omalle toiminnalleen tieteeseen perustuvat päästövähennystavoitteet.
Energia | Tosias iallinen kielteinen vaikutus: Fossiilisten energiamuotojen kulutus Keskon omistamissa ja hallinnoimissa kiinteistöissä sekä kuljetuksissa ja logistiikassa aiheuttaa kasvihuonekaasupäästöjä. | • Fossiilisten energiamuotojen kulutuksen vähentäminen sähköistämällä kuljetuksia, parantamalla energiatehokkuutta sekä kasvattamalla uusiutuvien ja päästöttömien energialähteiden osuutta energiankulutuksesta.

|  | 54

Ilmastoriskit ja liiketoiminnan resilienssin arviointi
Kesko on arvioinut ilmastonmuutoksen taloudellisia vaikutuksia toimintaansa. Merkittäviä
ilmastoon liittyviä riskejä ei ole tunnistettu konsernin operatiiviselle riskikartalle, jossa
tarkastelujakso on 12 kuukautta.
Kestävyysriskien tarkastelussa olennaista on tarkastella riskejä myös keskipitkällä ja pitkällä
aikajänteellä. Riskitarkastelussa käytetyt keskipitkä ja pitkä aikajänne vastaavat ESRS:n
käyttämää määritelmää, jossa keskipitkä aikaväli ulottuu viiteen vuoteen lyhyen aikajänteen
lopusta ja pitkä aikajänne on viidestä vuodesta eteenpäin. Ilmastoriskien tunnistamisessa ja
arvioinnissa ei käytetty ilmastoskenaarioita.
Fyysiset riskit
Toimintaan liittyviä fyysisiä ilmastoriskejä tunnistettiin erityisesti liittyen sään ääri-ilmiöiden
vaikutuksiin Keskon omistamissa ja vuokraamissa kiinteistöissä sekä tuotteiden
hankintaketjussa, esimerkiksi häiriöinä tuotteiden saatavuudessa.
Kesko omistaa ja hallinnoi vuokrasopimuksin merkittävää määrää kiinteistöjä kaikissa
toimintamaissa. Näihin kiinteistöihin kohdistuu ilmastonmuutokseen liittyvä fyysinen riski.
Tulevaisuudessa lisääntyvät sään ääri-ilmiöt saattavat nostaa kiinteistöihin kohdistuvaa
rasitusta ja kiinteistöjen ylläpitoon ja korjauksiin liittyviä kustannuksia. Yksittäisiin
omaisuuseriin saattaa kohdistua vahinkoriskejä tai investointitarpeita sään ääri-ilmiöistä
johtuen. Keskeisimmät sään ääri-ilmiöt Keskon toimintamaissa liittyvät kroonisiin
ilmastoriskeihin, kuten lämpökuormitukseen sekä sadeolojen ja -tyyppien muutokseen.
Akuutit riskit liittyvät lämpöaaltoihin, myrskyihin, voimakkaisiin sateisiin ja tulviin.
Olosuhteita simuloidaan muun muassa tulevaisuuden säädatalla ja sääilmiöihin varaudutaan
huomioimalla riskit kiinteistöhankkeiden suunnitteluohjeissa.
Tarkasteluhetkellä Kesko ei ole tunnistanut omaisuuseriin liittyviä olennaisia ilmastoriskejä,
jotka voisivat johtaa omaisuuserien arvon alentumiseen tai joilla olisi merkittäviä vaikutuksia
toiminnan jatkuvuuden kannalta. Vuosittain Keskon kauppapaikkoihin kohdistuu esimerkiksi
rankkasateista aiheutuvia tulvia tai vuotoja kiinteistöjen rakenteissa, mutta nämä häiriöt eivät
ole aiheuttaneet merkittäviä vaikutuksia tai keskeytyksiä liiketoiminnan harjoittamiselle
kyseisissä kauppapaikoissa.
Sään ääri-ilmiöt, kuten kuivuus, rankkasateet ja kylmyysjaksot voivat aiheuttaa ongelmia
tuotteiden saatavuudessa. Voimistuneet myrskyt, lisääntyneet sademäärät, äkilliset tulvat
sekä pitkittyneet kuivuusjaksot vaikuttavat etenkin maatalouteen sekä raaka-aineiden ja
ruoan tuotantoon. Lisääntyvät sään ääri-ilmiöt nostavat globaalien toimitusketjujen häiriöiden
riskiä. Vaikutukset voivat näkyä tuotteiden saatavuudessa, laadussa sekä hinnassa.
Varautuminen globaaleihin hintojen, tavarantoimittajien ja laadun muutoksiin arvoketjussa
ovat keinoja näiden riskien hallitsemiseksi.
Lyhyellä aikavälillä saatavuuteen vaikuttavat sään ääri-ilmiöiden aiheuttamat ongelmat ovat
jo osa liiketoiminnan harjoittamista. Riskien tunnistaminen ja arviointi sekä
ilmastoskenaarioiden hyödyntäminen keskipitkän ja pitkän aikavälin tarkasteluissa ovat
keskeisiä keinoja näihin riskeihin varautumisessa.
Sään ääri-ilmiöihin liittyvä fyysinen riski tuotteiden ja raaka-aineiden hankintaketjussa on
tunnistettu Keskon kaikilla kolmella toimialalla. Yhdelläkään toimialalla riski ei ole noussut
toimialojen operatiivisille riskikartoille, joiden tarkastelujakso on 12 kuukautta. Jatkossa näitä
riskejä tulee arvioida tarkemmin myös keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
Kaksoisolennaisuusarviossa riskin ei arvioitu ylittävän olennaisuuden rajaa tarkasteluhetkellä.
Siirtymäriskit
Ilmastonmuutokseen liittyvien siirtymäriskien osalta tunnistettiin erityisesti riski kehittyvään
ja tiukentuvaan lainsäädäntöön vastaamiseen liittyen. Kesko on kaksoisolennaisuusarviossa
tunnistanut riskin yleisesti liittyen tiukentuvaan lainsäädäntöön laajasti eri kestävyysaiheissa.
Tämä riski on sisällytetty osaksi G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -standardia, sillä se liittyy
yleisesti yhtiön vaatimustenmukaisuuden varmistamiseen kaikilla eri kestävyyssääntelyn
alueilla.
Kesko ei ole suorittanut osana siirtymäriskien kartoitusta arviointia liiketoimista ja
omaisuuseristä, jotka voivat olla mahdollisten siirtymäriskien kohteena.

|  | 55

Liiketoiminnan resilienssi
Liiketoiminnan resilienssin analyysi pohjautuu ilmastoriskien arviointiin Keskon toiminnassa.
Keskon liiketoimintamalli, jossa on kolme eri toimialaa, suojaa Keskoa yksittäiseen toimialaan
kohdistuvilta ilmastoon liittyviltä riskeiltä. Päivittäistavarakaupassa ja rakentamisen ja
talotekniikan kaupassa toimitusketjujen hajautuneisuus ja tuotekategorioiden monipuolisuus
suojaavat Keskoa niihin kohdistuvilta vaikutuksilta, eikä näillä riskeillä ole arvioitu olevan
merkittävää vaikutusta Kesko-konsernin taloudelliseen asemaan tai liiketoiminnan
jatkuvuuteen.
Kiinteistöihin liittyvien ilmastoriskien ei myöskään arvioida olevan merkittävä riski Keskon
liiketoiminnan jatkuvuuden kannalta. Keskeisimmät liiketoiminnan jatkuvuuden riskit liittyvät
Keskon keskusvarastojen toimitusvarmuuteen sekä kriittisten järjestelmien toimivuuteen.
Kauppapaikkojen maantieteellinen hajautuneisuus suojaa Keskoa niihin liittyviltä riskeiltä.
Yksittäiseen kauppapaikkaan liittyvä riski ei ole merkittävä liiketoiminnan jatkuvuuden
kannalta.
Yleisesti Keskon liiketoimintamallin resilienssi erilaisille ilmastoon liittyville riskeille on hyvä.
Suurimmat ilmastonmuutokseen liittyvät vaikutukset syntyvät kuitenkin Keskon arvoketjussa.
Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä päästöjen väheneminen arvoketjussa ja liiketoiminnan
sopeuttaminen vähähiilisen liiketoimintamallin vaatimuksiin on keskeistä.
Siirtymäsuunnitelma (E1-1)
Kesko on vuoden 2025 aikana asettanut uudet lyhyen ja pitkän aikavälin ilmastotavoitteet.
Kesko on myös sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä koko arvoketjussa
nettonollaan vuoteen 2050 mennessä. Uudet ilmastotavoitteet hyväksyttiin Keskon
hallituksessa lokakuussa 2025, jonka jälkeen tavoitteet toimitettiin Science Based Targets -
aloitteen (SBTi) hyväksymisprosessiin. Tavoitteiden hyväksymisprosessi oli kesken
raportointikauden päättyessä 31.12.2025. Kesko sai tiedon SBTi-aloitteen
hyväksymisprosessin päättymisestä ja tavoitteiden hyväksymisestä raportointikauden
päättymisen jälkeen tammikuussa 2026.
Keskon ilmastotavoitteet on asetettu SBTi:n kriteereiden mukaisesti, mikä tarkoittaa, että
tavoitteet tukevat Pariisin ilmastosopimuksen päämäärää rajoittaa ilmaston lämpeneminen
1,5 °C:een. Keskoa ei ole suljettu pois EU:n Pariisin sopimuksen mukaisista vertailuarvoista.
Kesko on vuonna 2024 laatinut siirtymäsuunnitelman oman toiminnan (scope 1 ja 2) energia-
ja teollisuuspäästöjen vähentämiseksi. Suunnitelma on käsitelty konsernijohtoryhmässä ja
hyväksytty Keskon hallituksessa. Siirtymäsuunnitelma kattaa vuodet 2025–2034.
Siirtymäsuunnitelmaa päivitettiin vuoden 2025 aikana, sillä lyhyen aikavälin tavoitetasoa
nostettiin osana laajempaa ilmastotavoitteiden päivittämistä.
Siirtymäsuunnitelma sisältää suunnitelman keinoista oman toiminnan päästöjen
vähentämiselle lyhyen aikavälin ilmastotavoitteen saavuttamiseksi. Keskeisimpiä keinoja
päästöjen vähentämiseksi omassa toiminnassa ovat logistiikan sähköistäminen ja
polttoaineen vaihtaminen biopolttoaineisiin, öljy- ja kaasulämmityksestä luopuminen,
energiatehokkuuden parantaminen sekä uusiutuvan energian käyttö.
Arviomme mukaan lukkiutuneiden päästöjen määrä on rajallinen eikä vaaranna lyhyen
aikavälin päästövähennystavoitteiden saavuttamista. Mahdollisia lukkiutuneita päästöjä liittyy
erityisesti sähkönkäytön päästöihin Puolassa ja Baltiassa, kaukolämmön käyttöön sekä
logistiikan sähköistymisen mahdollisiin rajoitteisiin, jotka voivat ylläpitää fossiilisten
polttoaineiden käyttöä. Lukkiutuneiden päästöjen kehitys riippuu pääosin teknologisesta
kehityksestä kiinteistötekniikassa, energiantuotannossa ja kuljetuskaluston sähköistymisessä.
Vuoden 2025 lopussa Keskon scope 1 ja 2 kasvihuonekaasupäästöt olivat yhteensä
74 204 tCO 2-ekv. Vähennys vuoden 2024 perusvuodesta oli 19 %. Merkittävimpiä vuoden
2025 aikana toteutettuja toimenpiteitä päästövähennysten saavuttamiseksi olivat logistiikan
kalustossa sähkö- ja kaasuajoneuvojen määrän kasvattaminen sekä ostosähkön muuttaminen
päästöttömiin lähteisiin erityisesti osassa Tanskan, Ruotsin ja Norjan liiketoimintoja.
Oman toiminnan (scope 1 ja 2) energia- ja teollisuuspäästöihin liittyvän siirtymäsuunnitelman
laadinnan yhteydessä on arvioitu suunnitelman toteuttamiseen tarvittavien investointien
määrä. Investointipäätökset ja niiden toteuttaminen ovat osa vuosittaista strategiatyötä ja
vuosisuunnittelua. Keskon siirtymäsuunnitelman toteuttamiseen tarvittavien investointien
määrän ei ole arvioitu olevan merkittävä osa konsernin kokonaisinvestointeja. Keskolla ei ole
raportointikauden aikana ollut käytössä sisäistä hiilen hinnoittelumekanismia.

|  | 56

Keskon toiminnassa taksonomia-asetuksen mukaisia pääomamenoja liittyy erityisesti
kiinteistöjen omistamiseen, vuokraamiseen ja rakennuttamiseen oman liiketoiminnan
tarpeisiin. Keskon periaatteena on, että uudet kiinteistöt rakennetaan taksonomia-
asetukseen sisältyvän luokitusjärjestelmän kriteerien mukaisesti. Keskolla ei ole taksonomia-
asetuksen tarkoittamia capex-suunnitelmia, joiden perusteella Keskon omistamista
kiinteistöistä tulisi luokitusjärjestelmän mukaisia.
Kesko ei ole raportointikauden 2025 päättyessä laatinut ESRS E1 Ilmastonmuutos -standardin
mukaista siirtymäsuunnitelmaa arvoketjun energia- ja teollisuuspäästöjen ja maankäyttöön
liittyvien päästöjen (FLAG: Forest, Land and Agriculture) vähentämiselle. Kesko tulee vuoden
2026 aikana laatimaan vuoteen 2034 ulottuvan siirtymäsuunnitelman näiden päästöjen
vähentämiselle. Siirtymäsuunnitelma tullaan käsittelemään Keskon konsernijohtoryhmässä, ja
hallitus hyväksyy siirtymäsuunnitelman.
Kesko ei ole osallistunut päästöjen poistamisen tai varastoinnin hankkeisiin, eikä rahoittanut
vastaavia hankkeita ostamalla päästöhyvityksiä. Pitkän aikavälin ilmastotavoitteisiin liittyvä
hyvitystarve on tunnistettu, mutta vaihtoehtoja ja määrää ei ole vielä kartoitettu.
Ilmastonmuutoksen hillitsemistoimista ja niiden yhteydestä taloudelliseen suunnitteluun ja
pääoman hankintaan on kerrottu tarkemmin kohdassa Toimenpiteet (E1-3). Keskon vuonna
2025 asettamista uusista ilmastotavoitteista on kerrottu kohdassa Tavoitteet ja tavoitteissa
edistyminen (E1-4).
Toimintaperiaatteet (E1-2)
Keskon kestävän kehityksen politiikka ohjaa Keskon ilmastotyötä. Kesko on politiikassa
sitoutunut kansainvälisten ilmastokokousten tavoitteisiin hillitä ilmaston lämpenemistä sekä
pienentämään niin omassa toiminnassa kuin arvoketjussa syntyviä päästöjä. Kestävän
kehityksen politiikka on hyväksytty Keskon hallituksessa ja sen periaatteiden toimeenpanosta
vastaa Kesko-konsernin lakiasioista ja vastuullisuudesta vastaava johtaja, joka on
konsernijohtoryhmän jäsen.
Keskon hallitus on vuoden 2025 lopussa hyväksynyt päivitetyn vastuullisuuspolitiikan, joka
korvaa aiemman kestävän kehityksen politiikka ja astuu voimaan 1.1.2026. Päivitetyssä
vastuullisuuspolitiikassa on huomioitu laajemmin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen
ja energiatehokkuuteen liittyviä periaatteita aikaisempaan kestävän kehityksen politiikkaan
verrattuna.
Metsäkato on yksi kriittisimmistä ajureista globaalisti kasvavien kahvihuonekaasupäästöjen
takana. Osana maankäyttöön liittyvien päästötavoitteiden asettamista tulee yrityksen SBTi:n
kriteerien mukaisesti sitoutua siihen, ettei se hanki vuoden 2025 jälkeen tuotteita, joiden
keskeiset raaka-aineet aiheuttavat metsäkatoa. Kesko on sitoutunut tähän periaatteeseen.
Keskon energiastrategia ohjaa energian hankintaa ja asettaa periaatteet energiatehokkuuden
parantamiselle. Energiastrategiassa asetetaan tavoite energiatehokkuuden parantamiselle
sekä uusiutuvan ostosähkön hankinnalle. Energiastrategia on hyväksytty Keskon
konsernijohtoryhmässä ja sen toteuttamisesta vastaa Kesko-konsernin energiajohtaja.
K Code of Conduct -toimintaohjeet ohjaavat Keskon yhteistyökumppaneita vastuullisuuteen
liittyvissä asioissa, ja lähtökohtaisesti Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct
-toimintaohjeet ovat osa Keskon hankintasopimuksia. Toimintaohjeet edellyttävät
kumppaneita edistämään vastuullista liiketoimintaa koko toimitusketjussaan. Keskon
yhteistyökumppaneiden on myös varmistettava, että heidän alihankkijansa sekä tavaran- ja
palveluntoimittajansa noudattavat vastaavia periaatteita ja standardeja kuin
Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeissa on esitetty.
Olennaiset sisäiset sidosryhmät ovat olleet mukana kestävän kehityksen politiikan, päivitetyn
vastuullisuuspolitiikan sekä K Code of Conduct -toimintaohjeiden muodostamisessa.
Ajantasaisimmat versiot toimintaperiaatteista ovat julkisesti saatavilla Keskon verkkosivuilla.

|  | 57

Toimenpiteet (E1-3)
Päästöjen vähentäminen omassa toiminnassa
Keskon omassa toiminnassa merkittävimpiä hiilestä irtautumisen keinoja ovat logistiikan
sähköistäminen ja biopolttoaineisiin siirtyminen, öljy- ja kaasulämmityksestä luopuminen,
energiatehokkuuden parantaminen sekä uusiutuvan energian käyttö. Näillä keinoilla
edistetään Keskon tavoitetta vähentää oman toiminnan (scope 1 ja 2)
kasvihuonekaasupäästöjä 58,8 % vuoteen 2034 mennessä perusvuoden 2024 tasosta.
Logistiikan sähköistäminen ja biopolttoaineisiin siirtyminen
Keskon oman toiminnan merkittävin päästölähde on fossiilisten polttoaineiden kulutus
kuljetuksissa ja logistiikkatoiminnoissa. Fossiilisten polttoaineiden kulutuksesta syntyvien
päästöjen arvioidaan alenevan sekä sähköistymisen että biopolttoaineiden käytön
lisääntyessä. Arvioimme, että noin 30 % logistiikan kuljetuksista kulkee muulla kuin fossiilisilla
polttoaineilla vuonna 2030, ja noin 40 % vuonna 2034.
Vuoden 2025 lopussa Keskolla oli käytössä yhteensä 34 sähköajoneuvoa, joiden lisäksi
kuuden ajoneuvon käyttöönoton odotetaan tapahtuvan vuoden 2026 alussa käyttöönoton
viiveestä johtuen. Lisäksi Keskolla oli käytössä yhteensä 23 kaasuajoneuvoa vuoden 2025
lopussa. Vuoden aikaisella sähkö- ja kaasuajoneuvojen lisäyksellä saavutettu päästövähennys
oli noin 2 400 tonnia. Vuoden 2034 loppuun mennessä suunniteltu kalustomuutoksista
johtuva päästövähennys on noin 25 000 tonnia.
Uusiutuvan energian käyttö
Kesko käyttää uusiutuvaa ja päästötöntä sähköä Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Vuoden
2025 aikana Tanskan toiminnot siirtyivät käyttämään päästötöntä sähköä Davidsen
Koncernen A/S:n toiminnoissa. Lisäksi Norjassa ja Ruotsissa sähkönkulutus on
kokonaisuudessaan uusiutuvaa ja päästötöntä vuodesta 2025 alkaen.
Tanskassa vuoden 2025 aikana hankittujen liiketoimintojen osalta siirrytään käyttämään
päästötöntä sähköä vuoden 2026 alusta, jonka jälkeen sähkönkulutuksesta aiheutuvat
päästöt syntyvät Baltian ja Puolan kiinteistöjen ostosähköstä. Puolan ostosähkön osalta
suunnitelmana on siirtyä merkittävin osin käyttämään uusiutuvaa tai päästötöntä sähköä
vuonna 2026.
Toteutetut toimenpiteet vähensivät Keskon sähkönkulutukseen liittyviä päästöjä noin 3 800
tonnia.
Vuonna 2025 Keskon kuluttamasta ostosähköstä 97 % oli uusiutuvilla energialähteillä
tuotettua sähköä ja 1 % päästöttömällä ydinenergialla tuotettua sähköä. Jäljelle jäävälle
osuudelle ei pystytä määrittämään tarkkaa alkuperää.
Suunnitelma scope 1 ja 2 -päästöjen vähentämiseksi vuosina 2025–2034

|  | 58

Energiatehokkuuden parantaminen
Energiatehokkuuden parantaminen Keskon omistamissa ja vuokraamissa kiinteistöissä ja
kauppapaikoissa on olennainen oman toiminnan päästövähennystoimi. Keskeisin
energiatehokkuustoimenpide on kaupan kylmäjärjestelmien hukkalämpöä hyödyntävän
energiankierrätysjärjestelmän asentaminen, joka alentaa kiinteistön kaukolämmönkulutusta
keskimäärin jopa 50 % hanketta edeltäneeseen kulutustasoon verrattuna. Lisäksi
energiansäästöjä saadaan aikaan tekemällä asetusarvojen optimointeja ja hyödyntämällä
analytiikkapalveluita energiankulutuksen analysoinnissa.
Vuoden 2025 aikana toteutimme energiatehokkuustoimenpiteitä yhteensä noin 17,6 GWh:n
edestä. Merkittävimpiä toimenpiteitä olivat hukkalämpöä hyödyntävän
energiankierrätysjärjestelmän asentaminen yhdeksään kiinteistökohteeseen, minkä
arvioidaan alentaneen kaukolämmön kulutusta näissä kiinteistökohteissa noin 3,5 GWh.
Yhteensä toteutimme vuoden 2025 aikana noin 730 tietojärjestelmään kirjattua
energiatehokkuutta parantavaa toimenpidettä.
Vuoden 2025 aikana toteutetuilla energiatehokkuustoimenpiteillä saavutettava
päästövähennys on noin 900 tonnia, mikä on toimenpiteiden laskennallinen päästövähennys
vuositasolla. Kaukolämmön kulutukseen liittyvien päästöjen oletetaan alenevan yhteensä
60 % vuoden 2034 loppuun mennessä, josta noin 25 prosenttiyksikköä on arvioitu toteutuvan
omien toimenpiteiden johdosta ja noin 35 prosenttiyksikköä lämmöntuotannon vihertymisen
johdosta.
Öljy- ja kaasulämmityksestä luopuminen
Vuoden 2025 aikana Keskolla oli yhteensä 81 kiinteistökohdetta, joissa käytettiin fossiilisia
polttoaineita lämmityksen tuottamiseen. Suurin osa näistä kiinteistöistä sijaitsee Puolassa ja
Baltiassa. Keskon tavoitteena on uudistaa lämmitysratkaisut päästöttömiin vaihtoehtoihin tai
kaukolämpöön vuoteen 2029 mennessä. Kesko-konsernin käytössä on yhteensä noin 1 600
omistettua tai vuokrattua kauppa-, logistiikka- ja toimistokiinteistöä.
Vuoden 2025 aikana vaihdoimme viidessä öljy- tai kaasulämmitteisessä kiinteistössä
lämmitysmuodon kaukolämpöön tai lämpöpumppuratkaisuun. Lisäksi verkostomuutosten
johdosta yhteensä 18 öljylämmitteistä kohdetta poistui Keskon toimipaikkaverkostosta, mikä
osaltaan vähensi päästöjä. Vuonna 2025 toteutunut päästövähennys oli noin 1 400 tonnia.
Vuoden 2034 loppuun mennessä suunniteltu päästövähennys on 1 300 tonnia.
Kylmäainevuodot
Kylmäainevuotojen aiheuttamien päästöjen vähentämiseksi tulemme uudistamaan
kylmäjärjestelmät luonnollista kylmäainetta käyttäviksi vuoteen 2030 mennessä
F-kaasuasetuksen vaatimusten mukaisesti. Vuoden 2030 jälkeen kylmäainevuodot eivät
aiheuta merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjä. Ennakoitu päästövähennys on yhteensä noin
4 000 tonnia vuoden 2030 loppuun mennessä.
Päästöjen vähentäminen arvoketjussa
Keskon kasvihuonekaasupäästöistä yli 99 % syntyy arvoketjussa (scope 3). Näiden päästöjen
vähentäminen vaatii ennen kaikkea yhteistyötä hankintaketjun toimijoiden kanssa, sillä
Keskon arvoketjun päästöt ovat tavarantoimittajien ja palveluntuottajien toiminnassa syntyviä
päästöjä.
Kesko on vuodesta 2021 alkaen kannustanut tavarantoimittajia asettamaan omalle
toiminnalleen tieteeseen perustuvat päästövähennystavoitteet, ja yhteistyö tavaroiden ja
palveluiden toimittajien kanssa on tulevaisuudessa entistä tärkeämmässä roolissa Keskon
ilmastotavoitteiden saavuttamisessa.
Hankintaketjun toimijoiden kanssa tehtävän yhteistyön lisäksi Keskon arvoketjun päästöjen
vähentämisessä olennaisia kehityskohteita ovat datan oikeellisuuden varmistaminen ja
tarkentaminen sekä päästölaskennan kehittäminen niin, että pystymme entistä tarkemmin
seuraamaan päästöjen kehittymistä.
Vuoden 2025 alussa voimaan tullut uusi rakentamislaki edellyttää, että 1.1.2026 alkaen suuret
uudisrakennukset on suunniteltava ja toteutettava vähähiilisinä. Rakentajan on esitettävä
lopputarkastuksessa ilmastoselvitys, joka sisältää rakennuksen hiilijalanjäljen ja
hiilikädenjäljen laskelmat. Velvoite edellyttää tarkkaa, jopa tuotetasolle ulottuvaa
päästötietoa hankekohtaisesti.
Näiden vaatimusten täyttämiseksi Kesko on kehittänyt rakentamisen ja talotekniikan kaupan
valikoiman päästötietojen raportointia. Tuotekohtaisten päästötietojen tarjoaminen tukee
sekä asiakkaiden lakisääteisiä velvoitteita että parantaa Keskon kestävyysselvityksessä
raportoitavien arvoketjun päästöjen (scope 3.1) tarkkuutta rakentamisen ja talotekniikan
kaupan ostettujen tuotteiden osalta.

|  | 59

Toimintasuunnitelmiin liittyvät investoinnit ja rahoitus
Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat investoinnit liittyvät logistiikan kaluston
sähköistämiseen, energiatehokkuuden parantamiseen kiinteistöissä ja öljy- ja
kaasulämmityksen korvaamiseen muilla lämmitysmuodoilla.
Energiatehokkuusinvestointeja tehdään osana kiinteistöjen ylläpitoa, jolloin investointi
kohdistuu kiinteistön ylläpitotarpeeseen, mutta sillä on myös päästöjä vähentävä vaikutus
kiinteistön energiatehokkuuden parantuessa. Logistiikan kaluston sähköistämisessä odotetut
investointitarpeet liittyvät erityisesti investointeihin raskaan kaluston latausinfrastruktuuriin.
Oman toiminnan päästöjen vähennystoimista aiheutuvien investointien ei arvioida olevan
merkittävä osa konsernin kokonaisinvestointeja. Investointipäätökset ja niiden toteuttaminen
ovat osa vuosittaista strategiatyötä ja vuosisuunnittelua.
Kesko ei ole tunnistanut ilmastonmuutokseen liittyviä pääomamenoja eikä
ilmastonmuutoksesta johtuvia omaisuuserien arvonalentumisia, joilla voisi olla olennainen
vaikutus Keskon taloudelliseen asemaan raportointihetkellä.
Keskolla on yksi vihreän rahoituksen viitekehyksen mukainen 300 milj. euron suuruinen
joukkovelkakirjalaina, jolla on rahoitettu viitekehyksen kriteerit täyttäviä investointeja.
Vuoden 2025 lopussa Keskon kahden kahdenvälisen lainan, jotka ovat yhteismäärältään 200
milj. euroa, korkomarginaalissa on huomioitu vastuullisuustavoitteet, jotka liittyvät
kasvihuonekaasupäästöjen ja ruokahävikin vähentämiseen. Neljän vuoden 2025 aikana
uudelleen rahoitetun lainan, määrältään 600 milj. euroa, vastuullisuustavoitteet neuvotellaan
sen jälkeen, kun uusille ilmastotavoitteille on saatu Science Based Targets
-aloitteen hyväksyntä.
Taksonomia-asetuksen mukaiset investoinnit
Keskolla ei ole taksonomia-asetuksen tarkoittamia capex-suunnitelmia, joiden perusteella
Keskon omistamista kiinteistöistä tai logistiikan kalustosta tulisi EU-taksonomiaan sisältyvän
luokitusjärjestelmän mukaisia. Olemassa olevien kiinteistöjen osalta tämä tarkoittaisi, että
parannukset kiinteistöihin johtaisivat primäärienergian kysynnän vähenemiseen vähintään 30
prosentilla. Logistiikan kaluston osalta ajoneuvojen tulisi olla nollapäästöisiä.
Keskon periaate on rakentaa uudet kiinteistöt luokitusjärjestelmän teknisten
arviointikriteerien mukaisina. Vuonna 2025 Keskolla oli käynnissä Suomessa 20 (9)
rakennushanketta, joissa kiinteistöt rakennetaan luokitusjärjestelmän teknisten
arviointikriteerien mukaisina. Kaikki vuoden 2025 aikana käynnissä olleet
uudisrakennuskohteet eivät täytä luokitusjärjestelmän mukaisuuden kriteerejä, sillä
suunnittelu ja päätökset rakentamisesta on tehty ennen teknisten arviointikriteerien
julkistamista ja käyttöönottoa Keskossa.
Tavoitteet ja tavoitteissa edistyminen (E1-4)
Ilmastotavoitteiden päivitys
Kesko on vuoden 2025 aikana asettanut uudet, päivitetyt ilmastotavoitteet. Tavoitteet
hyväksyttiin Keskon hallituksessa lokakuussa 2025. Kesko sai tiedon SBTi -aloitteen
hyväksymisprosessin päättymisestä ja tavoitteiden hyväksymisestä raportointikauden
päättymisen jälkeen tammikuussa 2026.
Keskon ilmastotavoitteet on asetettu SBTi:n kriteerien mukaisesti, mikä tarkoittaa, että
tavoitteet tukevat Pariisin sopimuksen tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 °C:een.
SBTi edellyttää, että scope 1 ja 2 lyhyen aikavälin tavoitteet asetetaan 1,5 °C:n tasolle ja scope
3 -tavoitteet vähintään tasolle “selvästi alle 2 °C”. Pitkän aikavälin tavoitteiden
vähimmäistaso on 1,5 °C. Keskon lyhyen aikavälin scope 1 ja 2 -päästövähennystavoitteet
noudattavat 1,5 °C:n tasoa ja scope 3 -tavoite on asetettu “selvästi alle 2 °C” -tasolle.
Päivitetyt tavoitteet sisältävät energia- ja teollisuuspäästöjä sekä maankäyttöön liittyviä
päästöjä koskevat lyhyen aikavälin tavoitteet, jotka ulottuvat vuoden 2034 loppuun, sekä
pitkän aikavälin tavoitteet, jotka ulottuvat vuoden 2050 loppuun. Lisäksi Kesko on asettanut
vuoteen 2050 ulottuvan nettonollatavoitteen.
Vuoden 2024 kestävyysselvityksessä kerroimme, että Kesko on asettanut vuoteen 2034 ulottuvat
scope 1 ja 2 -ilmastotavoitteet. Osana tavoitteiden SBTi:n hyväksymisprosessia näitä tavoitteita
päivitettiin vastaamaan SBTi:n tavoitekriteeristöä. Vuonna 2024 kerroimme, että tavoitteena on
vähentää 50 % oman toiminnan kasvihuonekaasupäästöistä vuoteen 2034 mennessä
perusvuoden 2024 tasoon verrattuna. Uusi tavoite on vähentää vastaavia scope 1 ja 2
-kasvihuonekaasupäästöjä 58,8 % vuoteen 2034 mennessä perusvuoden 2024 tasoon verrattuna.

|  | 60

Vuoden 2025 tavoitepäivitys noudattaa SBTi:n tavoitekriteeristöä, joka edellyttää tavoitteen
asettamista myös maankäyttöön liittyville päästöille, mikäli toimijan kokonaispäästöistä
vähintään 20 % on näitä päästöjä. Maankäyttöön liittyvät päästöt (FLAG: Forest, Land, and
Agriculture) syntyvät metsätaloudesta, maankäytöstä ja maataloudesta. Keskon arvoketjussa
näitä päästöjä syntyy ennen kaikkea ruokatuotteiden alkutuotannosta.
Taulukko sisältää yhteenvedon SBTi:n tammikuussa 2026 hyväksymistä Keskon
ilmastotavoitteista ja sitoumuksista. Näiden tavoitteiden lisäksi Keskolla on tavaroiden ja
palveluiden toimittajien sitouttamiseen liittyvä tavoite sekä energiatehokkuustavoite, jotka
eivät sisälly SBTi:n hyväksymään tavoitekokonaisuuteen.
SBTi:n hyväksymät Keskon ilmastotavoitteet ja sitoumukset

Aikaväli | Tavoite
Lyhyt aikaväli | Kesko sitoutuu vähentämään absoluuttisia scope 1 ja 2 -kasvihuonekaasupäästöjään 58,8 % vuoteen 2034 mennessä perusvuoden 2024 tasosta.
Kesko sitoutuu myös vähentämään absoluuttisia scope 3 -kasvihuonekaasupäästöjä (ostetut tavarat ja palvelut sekä myytyjen tuotteiden käyttö) 35,0 % vuoteen 2034 mennessä perusvuoden 2024 tasosta.
Kesko sitoutuu vähentämään absoluuttisia scope 1 FLAG -kasvihuonekaasupäästöjään 42,4 % vuoteen 2034 mennessä perusvuoden 2024 tasosta.
Kesko sitoutuu myös vähentämään absoluuttisia scope 3 FLAG -kasvihuonekaasupäästöjään 42,4 % vuoteen 2034 mennessä perusvuoden 2024 tasosta.
Pitkä aikaväli | Kesko sitoutuu vähentämään absoluuttisia scope 1, 2 ja 3 -kasvihuonekaasupäästöjään 90,0 % vuoteen 2050 mennessä perusvuoden 2024 tasosta.
Kesko sitoutuu vähentämään absoluuttisia scope 1 ja 3 FLAG -kasvihuonekaasupäästöjään 72,0 % vuoteen 2050 mennessä perusvuoden 2024 tasosta.
Nettonolla | Kesko sitoutuu saavuttamaan nettonollan kasvihuonekaasupäästöissä koko arvoketjussaan vuoteen 2050 mennessä.

Kesko on laatinut siirtymäsuunnitelman scope 1 ja 2 -kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämiselle asetetun lyhyen aikavälin ilmastotavoitteen mukaisesti. Päästöjen
vähennyskeinoista ja tehdyistä toimenpiteistä on kerrottu kohdassa Toimenpiteet (E1-3).
Muiden tavoitteiden osalta Kesko ei ollut laatinut siirtymäsuunnitelmaa ja määrittänyt hiilestä
irtautumisen keinoja raportointikauden loppuun mennessä. Siirtymäsuunnitelmasta on
kerrottu kohdassa Siirtymäsuunnitelma (E1-1).
Kesko on vuoden 2025 aikana uudelleen laskenut ilmastotavoitteiden perusvuoden tason ja
esittää uudelleen lasketut perusvuoden 2024 tiedot. Siltalaskelma vuonna 2024 julkaistujen
ja uudelleen laskettujen 2024 tietojen välillä on esitetty kohdassa Kasvihuonekaasupäästöt
(E1-6). Uudelleenlaskennassa päästötietojen kattavuutta on parannettu lisäämällä
laskennasta puuttuneita tietoja sekä korjaamalla vuoden 2024 kestävyysselvityksen
valmistumisen jälkeen havaittuja virheitä. Korjaukset vaikuttivat kaikkiin päästökategorioihin.
Uudelleenlaskennasta on annettu tarkemmat tiedot kestävyysselvityksen osiossa
Laatimisperusteet, Muutokset kestävyystietojen valmistelussa ja esittämisessä sekä
raportointi aiemmilla kausilla tehdyistä virheistä.
Perusvuoden päästöjen uudelleenlaskenta on Greenhouse Gas Protocol -laskentastandardin
mukaan tarpeen, kun tapahtuu merkittäviä rakenteellisia muutoksia, jotka vaikuttavat
olennaisesti päästöihin tai päästöinventaarion rajaukseen. Tällaisia tilanteita ovat esimerkiksi
yritysjärjestelyt, laskentamenetelmän muutokset tai tietojen tarkkuuden parantuminen, jotka
muuttavat perusvuoden päästöjä merkittävästi. Uudelleenlaskennan tarkoituksena on
varmistaa vertailukelpoisuus ja johdonmukaisuus tavoitteiden seurannassa vuosien välillä.

|  | 61

Tavoitteissa edistyminen

|  |  |  |  | Tavoite
| Perusvuosi | 2025 | % | Vuosi | Arvo | %
Lyhyen aikavälin ilmastotavoitteet |  |  |  |  |  |  |
Scope 1 ja 2 -kasvihuonekaasupäästöt, markkinaperusteinen, tCO 2-ekv. (1 | 2024 | 91 135 | 74 204 | -19 | 2034 | 37 548 | -58,8
Scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt, ostetut tavarat ja palvelut sekä myytyjen tuotteiden käyttö, tCO 2-ekv. (1 | 2024 | 6 941 006 | 7 768 187 | +12 | 2034 | 4 511 654 | -35,0
Maan käyttöön liittyvät scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt, tCO 2-ekv. (1 | 2024 | 2 696 | 2 542 | -6 | 2034 | 1 553 | -42,4
Maan käyttöön liittyvät scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt, tCO 2-ekv. (1 | 2024 | 3 323 927 | 3 188 670 | -4 | 2034 | 1 914 582 | -42,4
Tavarantoimittajat ja palveluntuottajat asettavat tieteeseen perustuvat päästövähennystavoitteet, % | 2024 | 47 | 47 | - | 2026 | 67 | -
Pitkän aikavälin ilmastotavoitteet |  |  |  |  |  |  |
Scope 1, 2 ja 3 -kasvihuonekaasupäästöt, markkinaperusteinen, tCO 2 -ekv. (1 | 2024 | 7 362 415 | 8 155 224 | +11 | 2050 | 736 241 | -90,0
Maan käyttöön liittyvät scope 1 ja 3 -kasvihuonekaasupäästöt, tCO 2 -ekv. (1 | 2024 | 3 326 623 | 3 191 212 | -4 | 2050 | 931 454 | -72,0
Energia |  |  |  |  |  |  |
Energiatehokkuustoimenpiteet, GWh | 2024 | - | 38,5 | - | 2030 | 95,0 | -
1) Science Based Targets -aloite vahvisti tavoitteen tammikuussa 2026. |  |  |  |  |  |  |

Lyhyen aikavälin ilmastotavoitteet
Keskon lyhyen aikavälin ilmastotavoitteet sisältävät tavoitteet energia- ja teollisuuspäästöjen
sekä maankäyttöön liittyvien päästöjen vähentämiseksi vuoteen 2034 mennessä.
Tavoitteiden kattavuus perustuu SBTi:n hyväksymään laajuuteen perusvuoden 2024
päästöistä.
Keskon oman toiminnan (scope 1 ja 2) energia- ja teollisuuspäästöjen vähentämisen
tavoitteesta noin 60 % liittyy scope 1 -päästöjen ja noin 40 % scope 2 -päästöjen
vähentämiseen. Keskon arvoketjun (scope 3) lyhyen aikavälin energia- ja teollisuuspäästöjä
koskeva tavoite sisältää päästökategoriat ostetut tuotteet ja palvelut (kategoria 1) sekä
myytyjen tuotteiden käyttö (kategoria 11). Nämä kategoriat kattavat 95 % perusvuoden 2024
scope 3 -päästöistä.
Vuoteen 2034 ulottuvien ilmastotavoitteiden lisäksi Kesko esittää ESRS:n mukaisen
välitavoitteen vuodelle 2030.
Vuoden 2025 loppuun mennessä Kesko on saavuttanut oman toiminnan energia- ja
teollisuuspäästöissä (scope 1 ja 2) 19 % päästöjen vähennyksen perusvuoteen 2024
verrattuna. Keskon vuonna 2025 aikana tekemät toimenpiteet päästöjen vähentämiseksi on
kerrottu kohdassa Toimenpiteet (E1-3).
Vuoden 2025 loppuun mennessä arvoketjun (scope 3) energia- ja teollisuuspäästöt ovat
kasvaneet 12 % ja maankäyttöön liittyvät päästöt ovat vähentyneet 4 %. Kesko ei ole vuoden
2025 loppuun mennessä laatinut siirtymäsuunnitelmaa edellä mainittujen päästöluokkien
vähentämiselle. Siirtymäsuunnitelmasta on kerrottu kohdassa (E1-1).
Keskolla on tavoite, jonka mukaan 67 % tavarantoimittajista ja palveluntuottajista asettaa
tieteeseen perustuvat päästövähennystavoitteet vuoden 2026 loppuun mennessä. Tavoitteen
alkuperäinen perusvuosi 2020 on tarkennetun laskennan myötä yhdenmukaistettu muiden
ilmastotavoitteiden kanssa vuodelle 2024, jolloin 47 % toimittajista oli asettanut tieteeseen
perustuvat tavoitteet. Tavoite ei sisälly SBTi:n tammikuussa 2026 hyväksymiin Keskon
päivitettyihin ilmastotavoitteisiin. Vuonna 2025 tieteeseen perustuvat tavoitteet oli asettanut
47 % tavarantoimittajista ja palveluntuottajista, mikä on samalla tasolla kuin vuonna 2024.
Tiedot päästövähennystavoitteista kerätään Science Based Targets -aloitteen
tavoitekoonnista sekä Keskon CDP Climate Change -kyselyn vastauksista. Prosentti
lasketaan suhteuttamalla Keskon vuoden aikana tekemät ostot tavarantoimittajilta ja
palveluntuottajilta päästölaskennan piirissä olevien kokonaisostojen määrään.
Kokonaisostoihin lasketaan Keskon tavaraostot sekä palveluostot liittyen IT-, markkinointi- ja
kiinteistöpalveluiden toimintoihin sekä muita liikekuluja. Esitettävä prosenttiluku perustuu
edellisen tilikauden ostoihin.

|  | 62

Pitkän aikavälin ilmastotavoitteet
Keskon pitkän aikavälin ilmastotavoitteet sisältävät tavoitteet energia- ja teollisuuspäästöjen
sekä maankäyttöön liittyvien päästöjen vähentämiseksi vuoteen 2050 mennessä.
Pitkän aikavälin energia- ja teollisuuspäästöjä koskeva tavoite sisältää Keskon toiminnan ja
syntyvien päästöjen osalta merkittävimmät päästökategoriat, jotka ovat ostetut tuotteet ja
palvelut (kategoria 1), käyttöomaisuus (kategoria 2), tuotantoketjun alkupään kuljetus ja
jakelu (kategoria 4), myytyjen tuotteiden käyttö (kategoria 11), myytyjen tuotteiden käsittely
käyttöiän loppupäässä (kategoria 12) sekä K-kauppiastoiminta (Franchising, kategoria 14).
Arvoketjun päästöjen osuus on noin 99 % energia- ja teollisuuspäästöjen tavoitteen
perusvuoden 2024 kokonaispäästöistä. Suurin osa pitkän aikavälin energia- ja
teollisuuspäästöjen vähennystavoitteesta kohdistuu arvoketjun (scope 3) päästöihin.
Arvoketjun (scope 3) maankäyttöön liittyviä päästöjä koskeva tavoite sisältää ainoastaan
ruokatuotteista syntyvät päästöt, jotka kattavat 99 % perusvuoden 2024 scope 3
maankäyttöön liittyvistä päästöistä.
Lisäksi Kesko on asettanut SBTi:n kriteerien mukaisesti koko arvoketjua koskevan
nettonollatavoitteen, joka ulottuu vuoteen 2050. SBTi:n nettonollastandardi edellyttää koko
arvoketjun päästöjen vähentämistä nollaan tai 1,5 °C:een tavoitetason mukaiselle
jäännöstasolle. Jäljelle jäävät päästöt tulee poistaa pysyvillä hiilidioksidia sitovilla
poistotavoilla tavoitevuodesta eteenpäin.
Energiatehokkuuteen liittyvä tavoite
Keskon energiastrategian tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta 10 % vuosien
2024–2030 aikana. T oteutuneita energiatehokkuustoimia ja niiden energiansäästövaikutuksia
seurataan Keskon tietojärjestelmään kirjattujen toimenpiteiden ja niille kirjattujen sähkö- ja
lämpösäästötietojen perusteella. Tavoitteen saavuttamiseksi Keskon on toteutettava
energiatehokkuustoimia yhteensä 95 GWh:n edestä.
Vuoden 2025 loppuun mennessä Kesko oli suorittanut energiatehokkuustoimia yhteensä
38,5 GWh:n edestä tavoitteen lähtövuodesta 2024. Vuoden 2025 aikana tehdyt
energiatehokkuustoimet olivat yhteensä 17,6 GWh (20,9 GWh).

|  | 63

Mittarit
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä (E1-5)
Energiankulutus

MWh | 2025 | 2024
Energiankulutus uusiutumattomista energialähteistä | 265 889 | 310 960
Uusiutumattomien energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 36 | 40
Kivihiilen ja kivihiilituotteiden polttoaineenkulutus | - | -
Raakaöljyn ja öljytuotteiden polttoaineenkulutus | 176 606 | 192 424
Maakaasun polttoaineenkulutus | 6 524 | 6 098
Muiden fossiilisten lähteiden polttoaineenkulutus | 1 653 | 1 853
Ostetun tai hankitun sähkön, lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus fossiilisista lähteistä | 81 107 | 110 585
Ydinenergiankulutus | 5 186 | 305 500
Ydinenergian osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 1 | 39
Energiankulutus uusiutuvista energialähteistä | 457 785 | 160 695
Uusiutuvien energialähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 63 | 21
Uusiutuvien polttoaineiden kulutus | 17 531 | 3 327
Ostetun tai hankitun sähkön, lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus uusiutuvista lähteistä | 431 475 | 148 341
Itse tuotetun uusiutuvan energian kulutus ilman polttoaineita | 8 780 | 9 027
Energian kokonaiskulutus | 728 861 | 777 155

Energiaintensiteetti

MWh / Liikevaihto milj. € | 2025 | 2024
Liikevaihtoon perustuva energiaintensiteetti korkean ilmastovaikutuksen aloilla | 58 | 65

Laadintaperiaatteet
Energiankulutustiedot perustuvat ostoenergian, itse tuotetun lämmön ja sähkön sekä
kuljetusten, logistiikkatoimintojen ja työsuhdeautojen laskennalliseen energiankulutukseen
tuotantomuodoittain ja polttoaineittain. Tiedot sisältävät Keskon omistamat ja hallinnoimat
kiinteistöt kattaen kaikki Keskon toimialat ja toimintamaat.
Kiinteistöjen ostoenergiankulutustiedot kerätään mittaritietojen perusteella. Tietoja
hallitaan operatiivisessa tietojärjestelmässä. Kiinteistökohteiden energiamanagerit
seuraavat kulutusta ja tekevät tarvittaessa korjauksia mittaroituihin lukuihin virheilmoitusten
perusteella. Joidenkin kohteiden osalta kulutustiedot kerätään laskuilta. Niiden kiinteistöjen
osalta, joista ei ole saatavilla mitattua kulutuslukua, arvioidaan kulutus ensisijaisesti
perustuen kohteen pinta-alaan ja toissijaisesti arvioituun pinta-alaan. Ostosähkön
kulutuksesta 5 % ja kaukolämmön kulutuksesta 6 % perustuu arvioituun kulutukseen.
Öljyn ja kaasun kulutuksessa huomioidaan kiinteistökohteet, joiden lämmitysmuoto on
raportointikauden aikana ollut kokonaan tai osittain öljy- tai kaasulämmitys.
Kuljetusten ja logistiikkatoimintojen laskennallinen energiankulutus perustuu pääosin
polttoainekulutuksiin.
Keskon liiketoiminta voidaan pääosin luokitella korkean ilmastovaikutuksen alaksi. Keskon
tarjoamista tuotteista ja palveluista ainoastaan autokaupan leasing-liiketoimintaa ei
luokitella korkean ilmastovaikutuksen alaksi. Leasing-liiketoiminnan liikevaihto ei ole
olennainen suhteessa konsernin raportoiman liikevaihdon määrään. Leasing-liiketoiminnan
energiankäyttö ei ole erotettavissa muusta energiankäytöstä.
Energiaintensiteetti on laskettu jakamalla energian kokonaiskulutus
konsernitilinpäätöksessä raportoidulla liikevaihdolla.
Vertailuvuoden luvut on oikaistu laskennan tarkennusten johdosta. Uudelleenlaskennasta
on annettu tarkemmat tiedot kestävyysselvityksen osiossa Laatimisperusteet, Muutokset
kestävyystietojen valmistelussa ja esittämisessä.

|  | 64

Kasvihuonekaasupäästöt (E1-6)
Keskon kasvihuonekaasupäästöt koostuvat energia- ja teollisuuspäästöistä sekä
maankäyttöön liittyvistä päästöistä (FLAG: Forest, Land and Agriculture). Nämä päästöt
jakautuvat scopeen 1 (suorat, oman toiminnan kasvihuonekaasupäästöt), scopeen 2
(energiankulutuksen epäsuorat kasvihuonepäästöt) ja scopeen 3 (arvoketjun epäsuorat
kasvihuonepäästöt).
Keskon oman toiminnan päästöt (scope 1 ja 2)
Oman toiminnan energia- ja teollisuuspäästöt scopessa 1 sisältävät kuljetusten,
logistiikkatoimintojen ja työsuhdeautojen kuluttamien polttoaineiden päästöt, itse tuotetun
lämmön polttoaineiden päästöt sekä kylmäainevuodoista syntyvät päästöt. Scope 2 -päästöt
11,3
milj.
tCO 2-ekv.
sisältävät Keskon ostoenergian eli ostosähkön, kaukolämmön ja kaukokylmän tuotannosta
aiheutuvat päästöt.
Keskon oman toiminnan energia- ja teollisuuspäästöt (scope 1 ja 2 markkinaperusteisesti)
olivat vuonna 2025 yhteensä 74 204 tCO 2-ekv. Oman toiminnan osuus Keskon energia- ja
teollisuuspäästöistä on alle 1 %.
Keskon oman toiminnan (scope 1) maankäyttöön liittyvät päästöt syntyvät maankäytön
muutoksesta Keskon omistamilla maa-alueilla, esimerkiksi metsän tai muun luonnontilaisen
maa-alueen muuttaminen rakennetuksi maaksi.
Arvoketjun päästöt (scope 3)
Arvoketjun (scope 3) energia- ja teollisuuspäästöt syntyvät suurimmaksi osaksi
Keskon ostamien tuotteiden ja palveluiden tuotannosta (kategoria 1) sekä myytyjen
tuotteiden käytön aikana (kategoria 11).
Arvoketjussa (scope 3) maankäyttöön liittyvät päästöt aiheutuvat valtaosin
ruokatuotteiden alkutuotannossa.
Olemme laskeneet Keskon oman toiminnan ja arvoketjun maankäyttöön liittyvät
päästöt ensimmäistä kertaa vuoden 2024 osalta, ja vuodesta 2025 alkaen esitämme
kestävyysselvityksessä maankäyttöön liittyvät päästöt erikseen osana
kasvihuonekaasupäästöjen kokonaisuutta.
K asvihuonekaasupäästöjen jakauma
Muut arvo
ketjun päästöt
4 %
Scope 3
kategoriat
2, 4, 12 ja 14
Keskon
oma
toiminta
1 %
Scope 1 ja 2
Myytyjen
tuotteiden käyttö
16 %
Scope 3
kategoria 11
Scope 1 ja 3
maankäyttöön
liittyvät päästöt
3,2
milj. tCO 2-ekv.
8,2
milj. tCO 2-ekv.
Scope 1, 2 ja 3
energia- ja
teollisuuspäästöt
8,2
milj. tCO 2-ekv.
Ostetut tuotteet
ja palvelut
79 %
Scope 3 kategoria 1

|  | 65

Scope 1, 2 ja 3 -energia- ja teollisuuspäästöjen siltalaskelma

| Raportoitu | Uudelleen laskettu |
tCO 2-ekv. | 2024 | 2024 | %
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Kasvihuonekaasujen scope 1 -bruttopäästöt | 56 637 | 59 750 | +5
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Kasvihuonekaasujen sijaintiperusteiset scope 2 -bruttopäästöt | 42 950 | 43 167 | +1
Kasvihuonekaasujen markkinaperusteiset scope 2 -bruttopäästöt | 27 939 | 31 385 | +12
Merkittävät scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Kasvihuonekaasujen epäsuorat scope 3 -kokonaisbruttopäästöt | 7 122 142 | 7 271 280 | +2
1 Ostetut tuotteet ja palvelut | 6 108 778 | 5 844 593 | -4
2 Käyttöomaisuus | 144 096 | 88 735 | -38
3 Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnat, jotka eivät sisälly scope 1- tai scope 2 -päästöihin | 8 372 | - | -
4 Tuotantoketjun alkupään kuljetus ja jakelu | 90 076 | 87 055 | -3
5 Toiminnassa muodostuva jäte | 9 488 | - | -
6 Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen | 1 774 | - | -
7 Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne | 9 140 | - | -
9 Tuotantoketjun loppupään kuljetus ja jakelu | 87 713 | - | -
11 Myytyjen tuotteiden käyttö | 505 950 | 1 096 413 | +117
12 Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän loppupäässä | 126 873 | 124 791 | -2
14 K-kauppias-toiminta (Franchising) | 29 881 | 29 692 | -1
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt |  |  |
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, sijaintiperusteinen | 7 221 729 | 7 374 196 | +2
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, markkinaperusteinen | 7 206 718 | 7 362 415 | +2

Kesko on uudelleen laskenut vuoden 2024 vertailutiedot, joka on myös uusien
ilmastotavoitteiden perusvuosi. Scope 1, 2 ja 3 -kasvihuonekaasupäästöjen siltalaskelma
kuvaa vuonna 2024 kestävyysselvityksessä julkaistut tiedot ja uudelleen lasketut vuoden
2024 vertailutiedot. Uudelleenlaskennasta on annettu tarkemmat tiedot kestävyysselvityksen
osiossa Laatimisperusteet, Muutokset kestävyystietojen valmistelussa ja esittämisessä.
ESRS:n mukaan yhtiö raportoi scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt kustakin merkittävästä
scope 3 -luokasta. Keskon on määrittänyt osana kasvihuonekaasupäästöjen
uudelleenlaskentaa Keskon kannalta kaikista merkittävimmät scope 3
-kasvihuonekaasupäästöjen luokat. Raportoinnin ulkopuolelle jäävien kategorioiden
yhteenlaskettu osuus on alle 1 % energia- ja teollisuuspäästöjen scope 3 -kokonaispäästöistä
vuoden 2024 päästöinventaarin perusteella arvioituna.
Ulkopuolelle jäävät, mutta aikaisemmin raportoidut scope 3 -luokat ovat kategoria 3
Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnot, kategoria 5 Toiminnassa muodostuva jäte,
kategoria 6 Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen ja kategoria 7 Työsuhteisten
työntekijöiden työmatkaliikenne ja kategoria 9 Tuotantoketjun loppupään kuljetukset.
Kesko ei ole aikaisemmin raportoinut scope 3 -luokkia 8 Tuotantoketjun alkupään vuokratut
omaisuuserät, 10 Myytyjen tuotteiden jalostus, 13 Tuotantoketjun loppupään vuokratut
omaisuuserät, 15 Investoinnit.
Erittely scope 1 ja 2 -energia- ja teollisuuspäästöistä

tCO 2-ekv. | 2025 | 2024
Suorat scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt | 55 237 | 59 750
Kuljetukset, logistiikkatoiminnot ja työsuhdeautot | 47 130 | 51 086
Lämmön omatuotanto | 1 925 | 3 410
Kylmäainevuodot | 6 182 | 5 254
Epäsuorat scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt |  |
Sijaintiperusteinen | 34 721 | 43 167
Ostosähkö | 13 270 | 13 230
Kaukolämpö | 21 451 | 29 937
Kaukojäähdytys | - | -
Markkinaperusteinen | 18 967 | 31 385
Ostosähkö | 3 977 | 8 126
Kaukolämpö | 14 990 | 23 260
Kaukojäähdytys | - | -

|  | 66

Kasvihuonekaasujen scope 1, 2 ja 3 -bruttopäästöt sekä kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt

| Takautuva | Välitavoitteet ja tavoitevuodet
| Uudelleen laskettu |  | Uudelleen laskettu |  | Välitavoite | Tavoitevuosi | Tavoitevuosi |
tCO 2-ekv. | Perusvuosi 2024 | 2025 | 2024 | Muutos, % | 2030 | 2034 | 2050 | Keskimääräinen vuotuinen päästövähennys, %
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |  |  |  |  |  |
Kasvihuonekaasujen scope 1 -bruttopäästöt | 59 750 | 55 237 | 59 750 | -8 | - | - | - | -
Säänneltyjen päästökauppajärjestelmien piiriin kuuluvien scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjen prosenttiosuus, % | - | - | - | - | - | - | - | -
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |  |  |  |  |  |
Kasvihuonekaasujen sijaintiperusteiset scope 2 -bruttopäästöt | 43 167 | 34 721 | 43 167 | -20 | - | - | - | -
Kasvihuonekaasujen markkinaperusteiset scope 2 -bruttopäästöt | 31 385 | 18 967 | 31 385 | -40 | - | - | - | -
Scope 1 ja 2 -kokonaisbruttopäästöt, markkinaperusteinen | 91 135 | 74 204 | 91 135 | -19 | 58 983 | 37 548 | - | -5,88
Merkittävät scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |  |  |  |  |  | -
Kasvihuonekaasujen epäsuorat scope 3 -kokonaisbruttopäästöt (1 | 7 271 280 | 8 081 021 | 7 271 280 | +11 | 5 681 559 | 4 841 928 | - | -3,50
1 Ostetut tuotteet ja palvelut | 5 844 593 | 6 481 456 | 5 844 593 | +11 | - | - | - | -
2 Käyttöomaisuus | 88 735 | 144 227 | 88 735 | +63 | - | - | - | -
4 Tuotantoketjun alkupään kuljetus ja jakelu | 87 055 | 96 507 | 87 055 | +11 | - | - | - | -
11 Myytyjen tuotteiden käyttö | 1 096 413 | 1 286 731 | 1 096 413 | +17 | - | - | - | -
12 Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän loppupäässä | 124 791 | 43 977 | 124 791 | -65 | - | - | - | -
14 K-kauppias-toiminta (Franchising) | 29 692 | 28 122 | 29 692 | -5 |  |  |  |
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt (scope 1, 2 ja 3) |  |  |  |  |  |  |  |
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, sijaintiperusteinen | 7 374 196 | 8 170 978 | 7 374 196 | +11 | - | - | - | -
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, markkinaperusteinen | 7 362 415 | 8 155 224 | 7 362 415 | +11 | 5 740 541 | - | 736 241 | -3,46
Scope 1 maankäyttöön liittyvät päästöt (FLAG) |  |  |  |  |  |  |  |
Maankäyttöön liittyvät scope 1 -bruttopäästöt | 2 696 | 2 542 | 2 696 | -6 | 2 010 | 1 553 | - | -4,24
Scope 3 maankäyttöön liittyvät päästöt (FLAG) |  |  |  |  |  |  |  |
Maankäyttöön liittyvät scope 3 -bruttopäästöt | 3 323 927 | 3 188 670 | 3 323 927 | -4 | 2 478 320 | 1 914 582 | - | -4,24
Maankäyttöön liittyvät kokonaisbruttopäästöt (FLAG) | 3 326 623 | 3 191 212 | 3 326 623 | -4 | 2 480 330 | - | 931 454 | -2,77
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt (scope 1, 2, 3 ja FLAG) |  |  |  |  |  |  |  |
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, sijaintiperusteinen | 10 700 819 | 11 362 190 | 10 700 819 | +6 | - | - | - | -
Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, markkinaperusteinen | 10 689 037 | 11 346 436 | 10 689 037 | +6 | - | - | - | -
1) Lyhyen aikavälin tavoite sisältää scope 3: 1 Ostetut tuotteet ja palvelut ja 11 Myytyjen tuotteiden käyttö

|  | 67

Kasvihuonekaasuintensiteetti

tCO 2-ekv. / Liikevaihto milj. € | 2025 | 2024
Scope 1, 2 ja 3 -kokonaisbruttopäästöt |  |
Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasuintensiteetti, sijaintiperusteinen | 655 | 619
Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasuintensiteetti, markkinaperusteinen | 654 | 618
Scope 1, 2 ja 3 sekä FLAG -kokonaisbruttopäästöt |  |
Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasuintensiteetti, sijaintiperusteinen | 911 | 898
Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasuintensiteetti, markkinaperusteinen | 910 | 897

Biogeeniset päästöt
Kesko on laskenut ensimmäistä kertaa biogeeniset päästöt vuodelle 2025. Biogeeniset
päästöt on laskettu takautuvasti myös vertailuvuodelle 2024. Biogeenisiä päästöjä syntyy
Keskon toiminnassa etenkin biopolttoaineiden käytöstä.
Biogeeniset päästöt ovat Greenhouse Gas Protocol -laskentastandardin mukaan niin
kutsuttuja rajauksen ulkopuolisia päästöjä, jotka raportoidaan eroteltuna muista
kasvihuonekaasupäästöistä.
Biogeeniset päästöt

tCO 2-ekv. | 2025 | 2024
Scope 1 biogeeniset päästöt | 4 993 | 3 976
Scope 2 biogeeniset päästöt, markkinaperusteinen | 33 304 | 40 643
Scope 3 biogeeniset päästöt (1 | 245 315 | 228 518
1) Sisältää päästökategorioiden 4, 11 ja 14 biogeeniset päästöt. |  |

Laadintaperiaatteet
Keskon kasvihuonekaasupäästöjen laskenta ja raportointi noudattaa Greenhouse Gas
Protocol -laskentastandardin seuraavia ohjeistuksia: Corporate Accounting and Reporting
Standard, Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard sekä Land
Sector and Removals Guidance (luonnosversio syyskuu 2022).
Päästöjen raportoinnissa sovelletaan taloudellisen määräysvallan periaatetta, jolloin päästöt
raportoidaan niistä yhtiöistä, joihin Keskolla on määräysvalta (tytäryhtiö) tai jaettu
määräysvalta (yhteisyritys). Osakkuusyhtiöitä ei sisällytetä osaksi päästölaskentaa.
Päästölaskennassa käytettävät tiedot kerätään Keskon tietojärjestelmistä, ulkoisilta
palveluntoimittajilta ja osittain suoraan yhteistyökumppaneilta. Kerättyjen tietojen aikaväli
noudattaa ensisijaisesti kestävyysselvityksen raportointikautta. Kaikissa tapauksessa tämä ei
ole kuitenkaan ollut mahdollista esimerkiksi tietojärjestelmien dataviiveen vuoksi. Tällöin
tiedot on kerätty tuoreimman mahdollisen 12 kk rullaavaan ajanjakson osalta tai niiden
vuoden 2025 kuukausien osalta, joista tieto on saatavilla ja lavennettu luku kattamaan koko
raportointikausi. Energia- ja teollisuuspäästöistä (markkinaperusteiset päästöt) arviolta alle
1 % on laskettu kalenterivuodesta poikkeavalla ajanjaksolla.
Arvoketjun päästöjen laskenta (scope 3) sekä energia- ja teollisuuspäästöjen, maankäyttöön
liittyvien päästöjen että biogeenisten päästöjen osalta pohjautuu laajalti arvioihin ja
oletuksiin. Tämän vuoksi laskenta pitää sisällään huomattavan määrän epävarmuustekijöitä,
ja sitä voidaan käyttää vain erittäin korkean tason arviona todellisista ilmastovaikutuksista.
Kesko raportoi päästöt hiilidioksidiekvivalentteina (tCO 2-ekv.) Greenhouse Gas Protocol -
laskentastandardin mukaisesti. CO 2-ekv. on yleismaailmallinen mittayksikkö, jolla kuvataan
Kioton pöytäkirjassa mainittujen kasvihuonekaasujen globaalia lämmityspotentiaalia (Global
Warming Potential, GWP), ilmaistuna yhden CO 2-yksikön GWP-arvona.

|  | 68

Energia- ja teollisuuspäästöt
Scope 1
Kuljetusten päästöt Suomessa lasketaan ajoneuvotyyppikohtaiseen polttoaineen
keskikulutus- ja ajokilometritietoon pohjautuen. Suomen logistiikkatoimintojen,
autotoimialan asiakkaiden koeajojen ja huollon sijaisautojen sekä muiden toimintamaiden
kuljetusten ja logistiikkatoimintojen osalta laskenta perustuu polttoainekulutukseen.
Henkilökunnan työsuhdeautojen ajoista aiheutuneet päästöt kaikkien toimintamaiden osalta
lasketaan ensisijaisesti polttoainekulutukseen pohjautuen. Suomessa käyttöetuautojen
osalta laskenta perustuu ajokilometreihin ja keskikulutuksiin.
Itse tuotetun lämmön päästöt on laskettu polttoainekulutukseen tai polttoaineella tuotetun
energian määrään pohjautuen.
Kylmäainevuotojen päästöissä on mukana kylmäkalusteiden, kiinteistöjen
kylmäjärjestelmien sekä logistiikan lämpötilasäädellyn kaluston kylmäainevuodot.
Kylmäkalusteiden vuotojen päästölaskenta perustuu mitattuun kylmäaineiden täyttömäärän.
Kiinteistöjen kylmäjärjestelmien vuotomäärät perustuvat yksittäisten kiinteistöjen mitattuun
kylmäaineiden täyttömäärän, josta on laskettu keskimääräiset vuotomäärät kaikille
kiinteistöille perustuen kohteen pinta-alaan perustuen. Logistiikan lämpötilasäädellyn
kaluston kylmäainevuotojen määrä perustuu kaluston lukumäärään, oletukseen
todennäköisimmästä kylmäaineesta sekä tutkimustietoon pohjautuvaan keskiarvoiseen
vuotomäärään.
Scope 1 -päästölaskennassa käytetyt olennaisimmat tietolähteet päästökertoimille ja muulle
käytettävälle datalle ovat polttoaineiden osalta Tilastokeskuksen polttoaineluokitus 2025 ja
Department for Energy Security & Net Zero: Greenhouse gas reporting: conversion factors
2025 sekä kylmäaineiden osalta SFS-EN 378-1:2016 + A1:2020 -standardi.
Scope 2
Ostoenergialle lasketaan sekä sijainti- että markkinaperusteiset kasvihuonekaasupäästöt.
Ostosähkön sijaintiperusteiset päästöt lasketaan kansallisilla keskiarvoisilla
päästökertoimilla. Markkinaperusteiset päästöt lasketaan Keskon käyttämien
energiasopimusten sekä hankittujen alkuperätakuiden perusteella. Se ostosähkön osuus,
joka on katettu alkuperätakuilla, lasketaan nollapäästöisenä. Muu markkinaperusteinen
ostosähkö lasketaan kansallisilla jäännösjakauman mukaisilla päästökertoimilla.
Kaukolämmön sijaintiperusteiset päästöt lasketaan Suomen, Ruotsin ja Tanskan osalta
kansallisilla keskiarvokertoimilla. Muiden toimintamaiden kertoimet pohjautuvat
kaukolämmön tuotantojakauman mukaiseen, laskennalliseen päästökertoimeen.
Markkinaperusteinen päästö kaukolämmölle lasketaan vain Suomen osalta.
Päästölaskennassa hyödynnetään Energiateollisuus ry:n ylläpitämää kaukolämmön
päästölaskuria, josta saadaan paikkakuntakohtaisia päästökertoimia
kaukolämmönkulutukselle. Laskennassa käytetään energiamenetelmällä laskettua kerrointa.
Keskon kuluttamasta ostosähköstä 97 % eli 330 011 MWh on katettu uusiutuvan energian
alkuperätakuin ja 1 % eli 4 521 MWh ydinenergian alkuperätakuin (Guarantee of Origin).
Alkuperätakuin katettu osuus kulutuksesta lasketaan markkinaperusteisten päästöjen osalta
nollaksi, jolloin osuus markkinaperusteisista sähkökulutuksen päästöistä on 0 %.
Markkinaperusteisten päästöjen osuus Keskon kuluttaman kaukolämmön päästöistä on
95 % eli 14 219 MWh.
Kaukojäähdytyksen kulutuksesta ei synny päästöjä, sillä kaukokylmän tuottaminen perustuu
uusiutuviin energialähteisiin.
Scope 2 -päästölaskennassa käytetyt olennaisimmat tietolähteet päästökertoimille ja muulle
laskennassa käytettävälle tiedolle ovat Tilastokeskuksen sähkön ja lämmön tuotantotilastot,
Energiateollisuus ry:n kaukolämmön päästölaskuri, AIB:n European Residual Mix 2024, The
International Energy Agency (IEA):n energiatilastot, Nowtricity sekä Ecoinvent 3.12.
Scope 3
Keskon arvoketjun energia- ja teollisuuspäästöt raportoidaan merkittävimpien
päästökategorioiden osalta, jotka ovat kategoriat 1, 2, 4, 11, 12 ja 14. Nämä kategoriat
kattoivat yhteensä yli 99 % Keskon scope 3 energia- ja teollisuuspäästöistä perusvuoden
2024 päästöinventaarion perusteella. Laskennan ulkopuolelle jäävät kategoriat 3, 5, 6, 7, 9,
13 ja 15. Näiden kategorioiden yhteenlasketut päästöt perusvuonna 2024 olivat alle 1 %, ja
voidaan olettaa olevan samaa mittaluokkaa myös vuonna 2025. Keskolla ei ole päästöjä
kategorioissa 8 ja 10.

|  | 69

Keskon scope 3 -päästöistä 94 % on laskettu toimintaperusteiseen dataan (activity data)
pohjautuen ja 4 % toimittajaperusteiseen dataan (primary data) pohjautuen.
Scope 3 -päästölaskennassa käytetyt olennaisimmat tietolähteet päästökertoimille ja muulle
laskennassa käytettävälle datalle ovat Luonnonvarakeskuksen (Luke) päästöarviot
ruokatuotteille, Ecoinvent 3.11, Suomen ympäristökeskuksen CO2data-palvelu, U.S.
Environmental Protection Agency, Tilastokeskuksen polttoaineluokitus 2025, Department
for Energy Security & Net Zero: Greenhouse gas reporting: conversion factors 2025 sekä
2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories.
Kategoria 1 – ostetut tuotteet ja palvelut: Päivittäistavarakaupan päästölaskenta perustuu
myytyjen tuotteiden painoihin.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan laskenta perustuu ostettujen tuotteiden painoihin ja
niiden tuotteiden osalta, joille ei ole saatavilla painotietoa, ostoeuroihin.
Autotoimialalla laskenta perustuu myytyjen autojen kappalemääriin. Päästöt lasketaan vain
uusille autoille, sillä oletamme, että vaihtoautojen valmistuksen aikaiset päästöt on
kertaalleen laskettu auton ensimmäisen rekisteröijän toimesta. Päästökertoimet perustuvat
toimittajalta saatuihin kokoon ja käyttövoimaan perustuviin segmenttikohtaisiin
päästökertoimiin. Lisäksi autotoimialan laskenta pitää sisällään myyntieuroihin pohjautuen
varaosat, painoihin pohjautuen renkaat ja huoltotoiminnassa käytetyt öljyt sekä
urheilukaupan ostetut tuotteet kappalemäärin pohjautuen.
Palveluiden päästölaskenta pohjautuu palveluiden hankinnasta kirjattujen kulujen määrään.
Osa käytetyistä päästökertoimista pohjautuu palveluntarjoajien ilmoittamiin kertoimiin,
joiden laskennallista keskiarvoa käytetään kaikkien samankaltaisten palveluiden päästöjen
laskemiseen.
Keskon kuluttaman puhtaan veden tuotannon päästöt lasketaan mitattuun kulutukseen
perustuen. Suomen osalta kulutuksessa on mukana 77 % kokonaisneliöistä ja
toimintamaiden osalta hieman yli puolet kiinteistöistä kappalemääräisesti. Puuttuvaa
kulutusta ei ole arvioitu mukaan laskentaan, sillä sen päästövaikutus on marginaalisen pieni.
Kaikkien toimintamaiden osalta päästökertoimena käytetään Helsingin seudun
ympäristöpalvelut -kuntayhtymä HSY:n päästökerroin puhtaan veden tuotannolle.
Kategoria 2 – käyttöomaisuus: Laskenta sisältää raportointikauden aikana valmistuneiden,
Keskon omistamien uusien rakennusten päästöt. Päästöissä on otettu huomioon
rakennuksen elinkaaren vaiheet A1–A5. Päästöt perustuvat pääosin kyseisestä
rakennushankkeesta toteutettuun ilmastoselvitykseen. Kahden kohteen osalta laskenta
perustuu arvioon, joka pohjautuu vuosien 2023–2025 aikana toteutettujen
ilmastoselvitysten keskiarvoisiin päästöihin.
Aineellisten hyödykkeiden päästölaskenta pohjautuu hankinnoista kirjatun investoinnin
määrään.
K-Auto leasingin ajoneuvoinvestointien valmistuksen aikaiset päästöt lasketaan
raportointivuonna ostettuihin uusiin leasing-autojen kappalemääriin pohjautuen.
Päästökertoimet perustuvat toimittajalta saatuihin kokoon ja käyttövoimaan perustuviin
segmenttikohtaisiin päästökertoimiin.
Kategoria 4 – tuotantoketjun alkupään kuljetus ja jakelu: Päivittäistavarakaupan sekä
rakentamisen ja talotekniikan kaupan logistiikan päästöt lasketaan perustuen kuljetuksen
painoon ja laskennalliseen päästökertoimeen vuodelta 2024 vastaavalle tavaravirralle ja
painolle. Osa rakentamisen ja talotekniikan kaupan kuljetuksista lasketaan kuljetusmuotoon
ja reittitietoihin pohjautuvien tonnikilometrien perusteella. Laskentatapa perustuu ISO
14083:2023 -standardiin sekä GLEC-viitekehys V3.1:een.
Päivittäistavarakaupan sekä autotoimialan suurimpien tavarantoimittajien suorakuljetusten
päästöt sekä postipalveluiden päästöt Suomessa pohjautuvat pääasiassa toimittajilta
saatuun päästödataan. Pieni osa suoratoimituksista Suomessa sekä muiden toimintamaiden
kuljetusten päästöt lasketaan pohjautuen polttoainekulutuksiin.
Ulkoisten varastointitoimintojen päästöt pohjautuvat pääasiassa Keskolle jyvitettyihin
sähkön ja lämmön kulutuslukuihin tai arvioon kulutuksista pinta-alaan pohjautuen. Pieni
osuus syntyneistä päästöistä on saatu suoraan tavarantoimittajilta.
Lämpötilasäädeltyjen kuljetusten ja varastointitoimintojen kylmäainevuotojen päästöjä ei ole
raportoitu tietojen puutteen vuoksi.

|  | 70

Kategoria 11 – myytyjen tuotteiden käyttö: Rakentamisen ja talotekniikan kaupan
tuotekategorioista on tunnistettu ne, joista syntyy käytön aikaisia päästöjä. Käytön aikaiset
päästöt näille tuotekategorioille lasketaan pohjautuen ympäristöselosteista ja
tutkimustiedosta löytyviin, käytön aikaisten päästöjen osuuteen koko elinkaaren päästöistä.
Myytyjen autojen käytönaikaiset päästöt lasketaan uusille ja leasing-autoille koko auton
oletetun elinkaaren aikaisilla ajokilometreillä käyttövoimittain. Leasing-autojen
käytönaikaiset päästöt ovat mukana kategorian 11 päästöissä, sillä ajoneuvot pääsääntöisesti
myydään vuokrakauden jälkeen, ja laskenta on näin ollen yhtenevä muiden myytyjen autojen
käytönaikaisten päästöjen kanssa. Käytettynä myytyjen autojen käytönaikaiset päästöt
lasketaan jäljellä olevan elinkaaren oletetuille ajokilometreille käyttövoimittain. Päästöjen
laskennassa on hyödynnetty Autoalan Keskusliitto AKL:n tarjoamaa, yleisesti käytössä
olevaa laskentatyökalua. Urheilukaupan myytyjen tuotteiden käytönaikaisia päästöjä ei ole
laskettu tietojen puuttumisen vuoksi.
Keskon myymien polttoaineiden, kuten grillihiilien, polttopuiden ja sytytyskaasujen,
käytönaikaiset päästöt lasketaan perustuen myytyjen tuotteiden painoihin. Tankkaukset
myytyihin autoihin lasketaan perustuen polttoaineen määrään.
Kategoria 12 – myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän päässä: Rakentamisen ja
talotekniikan kaupan laskenta perustuu ostettujen tuotteiden painoihin ja niiden tuotteiden
osalta, joille ei ole saatavilla painotietoa, ostoeuroihin sekä tuotekategoria kohtaisiin,
keskiarvoisiin elinkaaren jälkeisiin skenaarioihin pohjautuen.
Autotoimialalla laskenta perustuu myytyjen autojen kappalemääriin. Päästöjen laskennassa
on hyödynnetty Autoalan Keskusliitto AKL:n tarjoamaa, yleisesti käytössä olevaa
laskentatyökalua. Urheilukaupan myytyjen tuotteiden loppukäsittelyn päästöjä ei ole
laskettu tietojen puuttumisen vuoksi.
Päivittäistavarakaupan elintarvikejätteen loppukäsittelyn päästöt lasketaan pohjautuen
kansallisesti syntyvään elintarvikejätemäärän ja Keskon markkinaosuuteen. Laskennassa
oletetaan elintarvikejätteen päätyvän anaerobiseen kierrätykseen.
Päivittäistavarakaupan sekä rakentamisen ja talotekniikan kaupan tuotteiden pakkausten
loppukäsittelyn päästöt lasketaan pakkausmateriaalien painoihin perustuen. Laskennassa
oletetaan, että pakkaus lajitellaan sen materiaalin perusteella oikein ja että materiaali päätyy
kokonaisuudessaan kierrätykseen. Laskenta pitää sisällään vain Keskon omat tuotemerkit ja
lisäksi datassa on tiettyjä puutteita. Puuttuvien pakkausten loppukäsittelyn päästöosuutta ei
voi luotettavasti arvioida.
Kategoria 14 – K-kauppias-toiminta (Franchising): Itsenäisten K-kauppiaiden vuokraamien
ja omistamien kiinteistöjen energiankulutuksen päästöt lasketaan perustuen pinta-alaan tai
arvioituun pinta-alaan. Ominaiskulutusten oletetaan olevan samoja kuin Keskon omassa
vähittäiskauppatoiminnassa käytössä olevissa kohteissa.
Keskon kauppiaille välittämän sähkön päästöt lasketaan sille osuudelle sähkönkulutusta, jota
ei ole katettu alkuperätakuin.
Keskon välittämien kiinteistöt, joissa kylmäkalusteet ovat kauppiaiden vastuulla,
kylmäainevuotojen päästölaskenta perustuu mitattuun kylmäaineiden täyttömäärän.
Kauppiaiden omistamien ja vuokraamien kohteiden kylmäkalusteiden päästöt arvioidaan
perustuen keskiarvoiseen, kohdekohtaiseen kylmäainepäästöön.
Maankäyttöön liittyvät päästöt
Scope 1
Laskenta perustuu Onnelan logistiikkakeskuksen rakennusprojektin maankäytönmuutosten
alaan. Laskennassa on hyödynnetty Luonnonvarakeskuksen (Luke) ja Avoin ry:n kehittämää,
kaavoituksen ilmastovaikutusten arviointiin tarkoitettua Hiilikartta-työkalua. Työkalun
mukaan vuonna 2022 toteutuneen maankäytönmuutoksen myötä alueen kasvillisuuden ja
maaperän hiilivarasto pieneni yhteensä 30 808 tCO 2-ekv. Greenhouse Gas Protocol -
laskentastandardin Land Sector and Removals Guidance (luonnosversio syyskuu 2022) -
ohjeistuksen mukaisesti maankäytönmuutoksen päästö jaetaan tapahtumavuodesta alkaen
seuraavalle 20 vuoden jaksolle. Päästön jakamiseen on käytetty lineaarista laskentamallia.
Laskennan on Keskolle toteuttanut ulkoinen laskentakumppani.
Myös Keskon muissa rakennusprojekteissa on oletettavasti tapahtunut
maankäytönmuutoksia joista on oletettavasti aiheutunut maankäytönmuutokseen liittyviä
päästöjä. Tiedon puuttumisen vuoksi nämä kohteet eivät ole mukana laskennassa eikä
puuttuvaa päästöä ole mahdollista luotettavasti arvioida.

|  | 71

Scope 3
Maankäyttöön liittyvien päästöjen laskenta perustuu myytyjen tuotteiden painoihin sekä
tuotteiden ja niiden raaka-aineiden alkuperämaihin. Raaka-aineet, joiden alkuperämaa ei ole
tiedossa, käytetään Keskon ulkoisen laskentakumppanin tietojärjestelmää raaka-aineen
alkuperämaan olettamiseksi.
Raportoidut päästöt sisältävät ainoastaan päivittäistavarakaupan ruokatuotteiden päästöt,
jotka perusvuoden 2024 laskennan perusteella kattavat noin 99 % Keskon scope 3
maankäyttöön liittyvistä päästöistä.
Biogeeniset päästöt
Keskon scope 1 ja 2 biogeeniset päästöt syntyvät biopolttoaineiden käytöstä kuljetuksissa,
logistiikkatoiminnoissa, työsuhdeautoissa ja itse tuotetun energian polttoaineena sekä
ostoenergian tuotannossa biopolttoaineen osuudesta.
Scope 3 biogeenisten päästöjen laskenta pitää sisällään kategorioiden 4, 11 ja 14 biogeeniset
päästöt. Kategorioiden 3, 6, 7 ja 13 biogeeniset päästöt on rajattu raportoinnin ulkopuolelle
ja kategorioissa 1, 2, 5, 9, 12 ja 15 ei synny biogeenisiä päästöjä.
Biogeenisten päästöjen laadintaperiaatteet vastaavat energia- ja teollisuus päästöjen
laadintaperiaatteita.
Kasvihuonekaasuintensiteetti
Kasvihuonekaasuintensiteetti on laskettu jakamalla kasvihuonekaasupäästöt
konsernitilinpäätöksessä raportoidun liikevaihdon määrällä. Intensiteetti lasketaan sekä
energia- ja teollisuuspäästöille että kokonaiskasvihuonekaasupäästöille, joka pitää sisällään
energia- ja teollisuuspäästöt sekä maankäyttöön liittyvät päästöt. Scope 3 energia- ja
teollisuuspäästöjen osalta mukana ovat merkittävimmät päästökategoriat 1, 2, 4, 11, 12 ja 14.

|  | 72

E5 RESURSSIEN
KÄYTTÖ JA
KIERTOTALOUS

Toimintaperiaatteet (E5-1) .............................. | 73
Toimenpiteet (E5-2) ........................................ | 73
Tavoitteet ja tavoitteissa edistyminen (E5-3) ................................................................ | 74
Mittarit .............................................................. | 76
Resurssien ulosvirtaukset (E5-5) .................... | 76

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (ESRS 2 SBM-3)
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Aihe | Kuvaus | Hallinta
Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät resurssien ulosvirtaukset: Pakkaukset | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus: Tuotteiden logistiseen ketjuun kuuluu useita pakkauksia logistiikan pakkaamisesta aina yksittäisen tuotteen myyntipakkaukseen. | • Uusiutuvien pakkausmateriaalien suosiminen. • Kestävää alkuperää tai kierrätysmateriaalia olevien ratkaisujen suosiminen puupohjaisissa vähittäispakkauksissa. • Kierrätysmuovista ja -kartongista valmistettujen pakkauksien käytön kasvattaminen. • Ylimääräisen pakkausmateriaalin käytön välttäminen ja muovin käytön hallittu vähentäminen.
Jäte | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus: Keskon toiminnassa syntyy jätettä etenkin varasto- ja logistiikkatoiminnoissa ja omissa vähittäiskauppatoiminnoissa. | • Jätteiden erilliskeräyksen kehittäminen. • Henkilöstön lajitteluosaamisen varmistaminen.
Ruokahävikki | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus: Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnoissa sekä tukuissa syntyy ruokahävikkiä. | • Hävikin ennaltaehkäisy valikoiman hallinnalla sekä ennuste- ja tarvesuunnittelulla. • Syömäkelpoisen hedelmä- ja vihanneshävikin hyödyntäminen hävikkituotteissa.
Ruokahävikki | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus: K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa syntyy ruokahävikkiä. | • Hävikin ennaltaehkäisy valikoiman hallinnalla sekä ennuste- ja tarvesuunnittelulla. • Alennetut hinnat parasta ennen päiväyksen tai viimeisen käyttöajankohdan lähestyessä.

|  | 73

Toimintaperiaatteet (E5-1)
Kestävän kehityksen politiikassa Kesko on sitoutunut vähentämään ruokahävikkiä omissa
toiminnoissaan sekä yhteistyössä sidosryhmien, kuten Keskon arvoketjun alavirrassa
toimivien itsenäisten K-ruokakauppiaiden kanssa. Lisäksi Kesko sitoutuu vähentämään
pakkausmateriaalien ja erityisesti muovin käyttöä sekä edistämään pakkausmateriaalien
kierrätettävyyttä omien tuotemerkkien tuotteissa. Keskon omien merkkien tuotteiden ja
logistiikan pakkaamisen periaatteita on käsitelty tarkemmin erillisessä pakkauslinjauksessa.
Keskon kestävän kehityksen politiikassa ei käsitellä jätehierarkiaa tai jätteen välttämisen tai
minimoimisen asettamista etusijalle jätteenkäsittelyyn eli kierrätykseen nähden.
Kestävän kehityksen politiikka kattaa Kesko-konsernin toiminnot. Politiikka on hyväksytty
Keskon hallituksessa ja sen periaatteiden toimeenpanosta vastaa Kesko-konsernin
lakiasioista ja vastuullisuudesta vastaava johtaja, joka on konsernijohtoryhmän jäsen.
Keskon hallitus on vuoden 2025 lopussa hyväksynyt päivitetyn vastuullisuuspolitiikan,
entinen kestävän kehityksen politiikka, joka astuu voimaan 1.1.2026. Päivitetyssä
vastuullisuuspolitiikassa on huomioitu laajemmin kiertotalouden periaatteita aikaisempaan
kestävän kehityksen politiikkaan verrattuna.
Keskolla on pakkauslinjaus, joka koskee omien tuotemerkkien vähittäispakkauksia sekä
pakkauksia, joihin pakkaamme tuotteita tuotannossa tai varastoissa. Pakkauslinjauksessa
Kesko on sitoutunut suosimaan uusiutuvia pakkausmateriaaleja sekä puupohjaisissa
vähittäispakkauksissa kestävää alkuperää tai kierrätysmateriaaleja olevia ratkaisuja. Lisäksi
kasvatamme kierrätysmuovista ja -kartongista valmistettujen pakkauksien käyttöä sekä
vältämme ylimääräistä pakkausmateriaalien käyttöä ja vähennämme hallitusti muovin
käyttöä.
Nykyinen pakkauslinjaus on uusittu vuoden 2025 aikana ja se korvasi aikaisemmat, erilliset
pakkaus- ja muovilinjaukset. Uudistettu linjaus ottaa tavoitteissaan entistä laajemmin
huomioon pakkauksen koko elinkaaren aina raaka-aineen hankinnasta jätteeksi
päättymiseen.
Pakkauslinjaus on hyväksytty konsernin vastuullisuuden johtoryhmässä. Linjauksen
periaatteiden seurannasta vastaa päivittäistavarakaupassa vastuullisen hankinnan
ohjausryhmä, rakentamisen ja talotekniikan kaupassa tavarakaupan johtoryhmä ja
autokaupassa vastuullisuuden ohjausryhmä.
Olennaiset sisäiset sidosryhmät ovat olleet mukana kestävän kehityksen politiikan, päivitetyn
vastuullisuuspolitiikan sekä pakkauslinjauksen muodostamisessa. Ajantasaisimmat versiot
toimintaperiaatteista ovat julkisesti saatavilla Keskon verkkosivuilla.
Toimenpiteet (E5-2)
Keskon tärkeimmät toimet kiertotalouden periaatteiden edistämiseksi liittyvät jätteiden
kierrätysasteen parantamiseen ja ruokahävikin määrän vähentämiseen.
Kesko ja Koskisen Oyj pilotoivat vuonna 2025 ratkaisua, jossa Keskon rakentamisen ja
talotekniikan kaupan toimialalla syntyviä puupakkauksia hyödynnetään lastulevyjen raaka-
aineena. Suomessa ei ole aiemmin ollut teollisen mittakaavan kierrätysratkaisua puujätteelle,
ja valtaosa siitä on päätynyt sekajätteenä polttoon.
Pilotointi toteutettiin Onnisen keskusvaraston toiminnassa, jossa käytöstä poistuvia
puupakkauksia, kuten kuormalavoja ja muoviputkien tukikehikoita, testattiin onnistuneesti
lastulevyn valmistuksessa Koskisen lastulevytehtaalla. Pilotin tulosten perusteella
toimintamalli otettiin käyttöön säännöllisenä osana tuotantoa vuoden 2025 aikana.
Säännöllisen toiminnan käynnistyttyä loppuvuonna 2025 Koskisen tehtaalla hyödynnettiin
yhteensä noin 108 tonnia Keskon toimittamia puupakkauksia lastulevyjen raaka-aineena.
Ennen ratkaisun käyttöönottoa vastaava puumäärä olisi päätynyt sekajätteenä polttoon. Uusi
toimintamalli parantaa rakentamisen ja talotekniikan toimialan jätteiden kierrätysastetta
Suomessa.

|  | 74

Kesko on ottanut käyttötavaroiden hävikinhallintamallin käyttöön kaikissa K-Citymarket
-tavarataloissa. Mallin ensisijaisena tavoitteena on ehkäistä jätteen syntymistä. Keskeisiä
toimenpiteitä ovat hävikin ennaltaehkäisy muun muassa tehokkaalla valikoimasuunnittelulla,
alehinnoittelu sekä outlet-alueiden hyödyntäminen osassa K‑Citymarketeista. Myymättä
jääneet tuotteet luovutetaan hyväntekeväisyyteen, ja jätteeksi lajittelu on viimeinen
vaihtoehto. Vuoden 2025 toteutuneen käyttötavarahävikin perusteella laaditaan tarkemmat
toimenpidesuunnitelmat ja asetetaan kauppakohtaiset hävikkitavoitteet.
Jatkuvia toimenpiteitä jätteen kierrätysasteen parantamisessa on jätteiden erilliskeräyksen
kehittäminen. Tämä kasvattaa hyödynnettäväksi päätyvän ja pienentää loppukäsittelyyn
päätyvän jätteen määrää. Kierrätysasteen kehittämistä ohjaavat esimerkiksi erilaiset
kierrätys- ja keräysvälinekonseptit, jotka määrittävät kerättävät jätejakeet ja keräilyvälineet
sekä kiertotalousmanagerin kohdekäynnit jätehuollon optimoimiseksi. Tehokkaan lajittelun ja
kierrätysasteen parantamisen keskiössä on myös henkilöstön lajitteluosaaminen, jota
kehitetään jatkuvasti esimerkiksi koulutuksin.
Tärkeimpiä jatkuvia toimenpiteitä ruokahävikin ennaltaehkäisyyn ovat automaattisen
tilausjärjestelmän kehittäminen ja Keskossa, K-ruokakaupoissa ja Kespron tukuissa tehtävät
valikoimahallintatoimenpiteet sekä tuotteiden hinnanalennukset niiden parasta ennen
-päiväyksen tai viimeisen käyttöajankohdan lähestyessä.
Vuonna 2025 hävikkiherkkien tuoteryhmien, hedelmien, vihannesten ja leivän,
valikoimahallintaa vahvistettiin järjestelmäkehityksellä, joka mahdollistaa tuoteryhmän
tarkemman ja ajankohtaisemman seurannan. Lisäksi vuoden alussa päivittäistavarakaupan
toimialalle perustettiin Osaamiskeskus-yksikkö, jonka kaupoille suunnatussa
valmennustekemisessä ruokahävikki on yksi merkittävistä osa-alueista huomioiden eri
näkökulmat hävikin syntymisessä, kuten valikoimat, toimintatavat, hinnoittelu ja esillepanot.
Kesko uusi pakkauslinjauslinjauksena vuoden 2025 aikana. Uusi pakkauslinjaus korvasi
aikaisemmat, erilliset pakkaus- ja muovilinjaukset. Uudistettu linjaus ottaa toimenpiteissään
entistä laajemmin huomioon pakkauksen koko elinkaaren aina raaka-aineen hankinnasta
jätteeksi päättymiseen.
Tavoitteet ja tavoitteissa edistyminen (E5-3)
Kesko on asettanut tavoitteet jätteiden kierrätysasteen parantamiselle ruokahävikin
vähentämiselle omassa toiminnassaan sekä K-ruokakauppojen kauppatoiminnoissa.

| Lähtötilanne | 2025 | 2024 | Tavoite
Jätteiden kierrätysaste, % | 2024 | 67 | 66 | 67 | 2030 | 73
Ruokahävikki Keskon varasto ja logistiikkatoiminnoissa, % | 2019 | 0,44 | 0,40 | 0,45 | 2030 | 0,22
Ruokahävikki K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa, % | 2019 | 2,12 | 1,58 | 1,68 | 2030 | 1,06

Jätteiden kierrätysaste
Keskon tavoitteena on parantaa jätteen kierrätysastetta kuusi prosenttiyksikköä vuoden
2030 loppuun mennessä verrattuna vuoden 2024 lähtötasoon. Tavoite linkittyy jätehierarkian
tasoon ’kierrätys’. Ulkopuoliset sidosryhmät eivät ole osallistuneet tavoitteen asettamiseen.
Tavoite on asetettu vapaaehtoisesti eikä se ole tieteeseen perustuva. Keskon tavoite
kierrätysasteen parantamiselle pohjautuu EU:n jätepuitedirektiivin ja Suomen jätelain
tavoitteisiin, joiden mukaan jätteen synnyn ehkäisyä, materiaalitehokkuutta ja kierrätystä on
edistettävä myös yritystoiminnassa. Tavoite kierrätysasteen nostamisesta kattaa Keskon
vähittäiskauppatoiminnoissa sekä varastointi- ja logistiikkatoiminnoissa syntyvän jätteen
määrän.
Kierrätysaste laski vuoden 2024 tasosta, ja oli 66 % vuonna 2025. Suomen toiminnoissa
jätteiden kierrätysaste laski hieman vuoteen 2024 verrattuna. Suomen osuus jätteiden
kokonaismäärästä on 58 %. Norjan toiminnoissa kierrätysaste laski suhteellisesti eniten.
Tavoitteen edistymistä seurataan toimialatasoisesti ja seurannasta vastaa kunkin toimialan
vastuullisuuden ohjausryhmä. Ohjausryhmien tehtävä on seurata kierrätysasteen
kehittymistä, asettaa ja ohjata kierrätysastetta parantavia toimenpiteitä sekä raportoida
edistymisestä Kesko-konsernin vastuullisuuden johtoryhmälle.

|  | 75

Ruokahävikki
Keskon päivittäistavarakaupan toimiala on sitoutunut puolittamaan ruokahävikkiprosentin
vuoden 2030 loppuun mennessä verrattuna vuoden 2019 lähtötasoon. Puolitustavoite kattaa
K-ruokakauppoja ja Kespron foodservice-asiakkaita palvelevat Keskon varasto- ja
logistiikkatoiminnan sekä itsenäisten K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnot. Tavoite linkittyy
jätehierarkian tasoon ’jätteen synnyn ehkäiseminen’. Ulkopuoliset sidosryhmät eivät ole
osallistuneet tavoitteiden asettamiseen.
Kesko raportoi K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa tapahtuvasta ruokahävikin
vähentämisen tavoitteesta, sillä tavoite on yksi Keskon päivittäistavarakaupan toimialan
tavoitteista sekä Keskon kestävyystavoitteisiin sidottujen lainojen mittareista. Tavoite on
poikkeava Keskon muihin kestävyystavoitteisiin nähden, sillä tavoitteen edistämisen
toimenpiteet tapahtuvat arvoketjun loppupäässä olevien itsenäisten kauppiasyrittäjien
toiminnoissa.
Tavoite on asetettu vapaaehtoisesti eikä se ole tieteeseen perustuva. Suomessa
jätelainsäädäntö edellyttää elintarvikealan toimijoilta ruokajätteen ja ruokahävikin seurantaa
osana kansallista järjestelmää, josta vastaa Luonnonvarakeskus. Kesko raportoi
ruokahävikistä Luonnonvarakeskukselle. EU‑ ja kansalliset tavoitteet tähtäävät
elintarvikejätteen merkittävään vähentämiseen vuoteen 2030 mennessä, ja Keskon tavoite
on linjassa näiden tavoitteiden kanssa.
Keskon varasto- ja logistiikkatoimintojen ruokahävikkiprosentti oli 0,40 % vuoden 2025
lopussa ja on laskenut vuodesta 2024. Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnot kattavat
K-ruokakauppoja ja Kespron foodservice-asiakkaita palvelevat varasto- ja
logistiikkatoiminnot. K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa ruokahävikkiprosentti oli
1,58 % vuoden 2025 lopussa ja on laskenut vuodesta 2024. Tavoitteessa edistymisen
arvioidaan olevan suunnitellulla tasolla.
K-ruokakauppoja palvelevan logistiikan ja ruokakauppatoiminnossa syntyvän hävikin
yhteenlaskettu hävikkiprosentti laski ja oli 1,74 %:iin (1,84 %) vuonna 2025. Prosentti
lasketaan suhteuttamalla kauppoja palvelevan logistiikan ja K-kauppiasyrittäjien
kauppatoiminnoissa syntyvän ruokahävikin yhteismäärä kaupoissa myytyjen ruokakilojen
määrään.
Ruokahävikin johtamisen ohjausryhmä seuraa ruokahävikin vähentämisen tavoitteita
päivittäistavarakaupan toimialalla. Ohjausryhmän tehtävä on varmistaa ruokahävikkitiekartan
vuosittaisten tavoitteiden saavuttaminen.
Laadintaperiaatteet
Jätteiden kierrätysprosentti lasketaan suhteuttamalla kierrätetyn jätteen määrä
kokonaisjätemäärään.
Syntynyt ruokahävikki kirjataan varastoissa ja ruokakaupoissa syykoodeja käyttäen.
Hävikkiin menevät tuotteet skannataan ja kirjaukset tallentuvat Keskon tietojärjestelmään,
joka on myös kaupoissa käytössä. Raportoitava hävikki perustuu varastojen ja kauppojen
tekemiin hävikkikirjauksiin. Hävikkimäärät kerätään tietojärjestelmien tuottamilta
raporteilta.
Ruokahävikkiprosenttiin lasketaan mukaan elintarvikekelpoisen ruoan lahjoittaminen ruoka-
apuun sekä elintarvikekelvoton biojäte. Hävikkiprosentti lasketaan suhteuttamalla syntyvän
ruokahävikin määrä kokonaisuudessaan myytyjen ruokakilojen määrään.

|  | 76

Mittarit
Resurssien ulosvirtaukset (E5-5)
Pakkausten kierrätettävyys
Vuoden 2025 lopussa Keskon omien merkkien tuotteiden pakkausmateriaaleista 97 % (97 %)
oli kierrätettäviä. Vuonna 2025 raportoitu k ierrätettävien pakkausten prosenttiluku kattaa
omien tuotemerkkien vähittäispakkaukset koko konsernin laajuudessa lukuun ottamatta
Tanskan liiketoimintaa. Vuoden 2024 vertailutieto kattaa pakkaukset omien merkkien
tuotteista Suomessa. Luku kertoo pakkauksen materiaalin kierrätettävyydestä, mutta ei siitä,
lajitellaanko pakkaus loppukäyttäjän toimesta oikein. K ierrätettäviksi materiaaleiksi lasketaan
kuluttajille lajiteltavissa olevat materiaalit. Ei-kierrätettäviä pakkausmateriaaleja, jotka
lajitellaan sekajätteeseen, ovat kumi, kuluttajapakkausten puu, keramiikka ja posliini.
Jätteet
Jätettä syntyy erityisesti Keskon omissa vähittäiskauppatoiminnoissa sekä varastointi- ja
logistiikkatoiminnoissa. Suurin jätejae Keskon toiminnassa on pahvi, jota syntyy tuotteiden
kuljetuksen ja varastoinnin aikaisista pakkauksista. Toiseksi suurin jae on energiajae, josta
saadaan polttamalla tuotettua lämpöä ja sähköä.
Päivittäistavarakaupan toimialalla merkittävänä jätevirtana on myös biojäte, johon sisältyy
entiset eläinperäiset elintarvikkeet (luokan 3 sivutuote) kuten liha- ja kalatuotteita, jotka eivät
ole enää ihmisravinnoksi kelpaavia sekä elintarvikkeiden varastoinnissa, käsittelyssä ja
valmistuksessa syntyvät sivutuotteet. Rakentamisen ja talotekniikan kaupan toimialan
jätevirtoja ovat erityisesti puujäte, sekajäte sekä erinäiset rakennustuotejätteet. Autokaupan
toimialalla syntyy pahvin lisäksi metalli- ja teräsjätettä sekä vaarallista jätettä esimerkiksi
akuista sekä huolto- ja vauriokorjaustoiminnassa käytetyistä maaleista ja vaihdetuista öljyistä.
Kesko keräsi vuoden 2025 aikana ensimmäistä kertaa tietoja rakennushankkeisiin liittyvistä
rakennus- ja purkujätteistä rajauksena hankkeet, joissa rakentamislaki edellyttää selvitystä
syntyneistä jätteistä. Vuonna 2025 tiedot saatiin vain rajatuista hankkeista. Saatavilla olevan
tiedon perusteella rakennus- ja purkujätteen kokonaismäärää ei ole mahdollista arvioida
kattavasti, koska kaikkien hankkeiden jäteselvityksiä ei saatu kerättyä. Kerättyjen tietojen
mukaan Keskon rakennushankkeissa syntyi vuoden 2025 aikana yhteensä noin 41 700 tonnia
rakennus- ja purkujätettä.
Syntyneen jätteen määrä ja jaottelu tavanomaiseen ja vaaralliseen jätteeseen

Tonnia | 2025 | 2024
Tavanomainen jäte yhteensä | 24 757 | 27 177
Loppukäsittelystä muualle ohjattu jäte | 24 048 | 26 430
Valmistelu uudelleenkäyttöä varten | 102 | -
Kierrätys | 16 333 | 18 470
Muut hyödyntämistoimet | 7 613 | 7 959
Loppukäsittelyyn ohjattu jäte | 709 | 747
Poltto | - | 210
Kaatopaikalle sijoittaminen | 693 | 531
Muu loppukäsittely | 16 | 6
Vaarallinen jäte yhteensä | 1 319 | 782
Loppukäsittelystä muualle ohjattu jäte | 1 234 | 762
Valmistelu uudelleen käyttöä varten | 46 | 2
Kierrätys | 792 | 384
Muut hyödyntämistoimet | 396 | 376
Loppukäsittelyyn ohjattu jäte | 86 | 21
Poltto | 13 | 9
Kaatopaikalle sijoittaminen | 7 | 2
Muu loppukäsittely | 66 | 9
Kierrättämättömän jätteen kokonaismäärä | 8 951 | 9 105
Kierrättämättömän jätteen prosenttiosuus kaikista jätteistä, % | 34 | 33
Jäte yhteensä | 26 076 | 27 959

Keskon vuonna 2025 ostamasta, ydinvoimalla tuotetusta sähköstä syntyi radioaktiivista
jätettä yhteensä 14 kg (141 kg).

|  | 77

Laadintaperiaatteet
Pakkaukset
Omia tuotemerkkejä ovat ne, joiden tavaramerkki on Keskon omistama tai Kesko mainitaan
tuotteen pakkausmerkinnöissä yhteystietona. Pakkausten kierrätettävyyden prosenttiluku
lasketaan suhteuttamalla raportointikauden aikana myytyjen eli markkinoille saatettujen
kierrätettävien tuotepakkausten paino myytyjen pakkausten kokonaispainoon.
Pakkaustiedot kerätään tuotteiden toimittajilta ja ylläpidetään Keskon sisäisissä
tietojärjestelmissä. Pakkaustietojen keräämisen tarkkuuteen ja oikeellisuuteen on kiinnitetty
viime vuosina erityistä huomiota, mutta tietojen ylläpidossa on myös tunnistettu puutteita,
sillä kaikille tuotteille ei löydy järjestelmässä ylläpidettyä pakkaustietoa. Pakkaustietojen
kattavuutta on myös parannettu.
Jätteet
Jätteen määrä kattaa Keskon omissa toimipisteissä sekä ulkoistetuissa
varastointipalveluissa syntyneen jätteen määrän.
Tiedot jätemääristä saadaan jätehuoltokumppaneiden tietokannoista sekä laskuilta tai
vuokranantajilta. Yksittäisiä kohteita on arvioitu olemassa olevan tiedon perusteella, mikäli
Keskon toiminnoille kohdistuvan jätteen määrä ei ole suoraan saatavissa. Tällaisia kohteita
ovat esimerkiksi kauppakeskusten yhteydessä olevat toimipisteet, joissa Keskolla ei ole
omaa jätehuoltosopimusta. Lisäksi jätemäärät ulkoistetuissa varastointipalveluissa sekä
joissakin K-Citymarket-tavarataloissa ovat arvioita Keskolle kohdistuvan jätteen määrästä.
Ensisijaisten tietojen kattavuus jätteiden määrän määrittämisessä on 80 %.
Poltto energian talteenotolla on oletettu kaikissa toimintamaissa muuksi
hyödyntämistoimeksi Euroopan parlamentin direktiivi 2008/98 liitteiden 1 ja 2 mukaisesti.
Poltto ilman energian talteenottoa on luokiteltu poltoksi. Vaarallinen jäte on luokiteltu
Euroopan parlamentin direktiivi 2008/98 liitteen 3 mukaan. Loput jätteet luokitellaan
tavanomaisiksi jätteiksi.
Jätteiden loppukäsittely on luokiteltu kunkin toimintamaan jätteenkäsittelytapojen
mukaisesti. Käsittelytavoissa voi olla eroavaisuuksia eri maiden välillä.
Radioaktiivisen jätteen määrä lasketaan kaikelle Keskon ostamalle ostosähkölle. Sille
ostosähkön kulutusosuudelle, jota ei ole katettu alkuperätakuin, ydinjätteen määrä
lasketaan maakohtaisen sähköntuotantojakauman ydinvoiman osuuden perusteella.

|  | 78

YHTEISKUNNALLISET TIEDOT
S1 OMA TYÖVOIMA

Toimintaperiaatteet (S1-1) .............................. | 80
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa (S1-2) .................................................... | 82
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiintuomiseksi (S1-3) ..................................... | 82
Toimenpiteet (S1-4) ........................................ | 83
Tavoitteet ja tavoitteissa edistyminen (S1-5) ................................................................ | 85
Mittarit ............................................................. | 87

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (ESRS 2 SBM-3)
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Aihe | Kuvaus | Hallinta
Työolot: Riittävä palkka | Mahdollinen myönteinen vaikutus: Kesko on sitoutunut tarjoamaan kaikille henkilöstöryhmille riittävän palkan, joka perustuu kansallisiin palkkatasoihin ja kattaa vähintään työntekijöiden ja heidän perheidensä perustarpeet. | Palkitsemiskokonaisuus muodostuu peruspalkan lisäksi muista aineellisista ja aineettomista elementeistä. Peruspalkka voi olla joko kuukausi- tai tuntipalkka. Varmistamme, että palkka määräytyy joko tehtävän vaativuuden tai tehtävään sovellettavan työehtosopimuksen mukaan.
Työolot: Työmarkkinaosa- puolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut | Tosiasiallinen myönteinen vaikutus: Työmarkkinaosapuolet käyvät tiivistä ja jatkuvaa vuoropuhelua huomioidakseen työntekijöiden odotukset. Tämä varmistaa henkilöstölle oikeudenmukaiset työolot ja työsuhteen ehdot paikallisen lainsäädännön ja työmarkkinakäytäntöjen mukaisesti. | Keskossa on sovitut ja toimivat yhteistoimintamallit siitä, miten henkilöstö voi vaikuttaa heitä koskeviin asioihin ja miten jatkuvalla vuoropuhelulla vaikutetaan yhteistoimintakulttuuriin.
Työolot: Terveys ja turvallisuus | Tosiasiallinen kielteinen vaikutus: Vaikka terveyden, työkyvyn ja työturvallisuuden edistämistä ja hallintamalleja toteutetaan järjestelmällisesti, työtapaturmia voi silti sattua ja työntekijät voivat sairastua. | Ennakoimme ja minimoimme terveys- ja työturvallisuusvaikutuksia työturvallisuuden johtamismallilla ja parhailla työterveys- ja työkykykäytännöillä. Hallintakeinot painottuvat eri tavoin eri yksiköissä ja ikäryhmissä.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille: Sukupuolten tasa-arvo | Mahdollinen myönteinen vaikutus: Kokemus sukupuolten tasa-arvosta vaikuttaa keskeisesti työntekijäkokemukseen ja työtyytyväisyyteen. Sukupuolten tasa-arvoa edistävien periaatteiden noudattaminen edistää oikeudenmukaisuutta ja yhdenvertaisuutta työpaikalla. | Varmistamme sukupuolten tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta yhteistyöryhmien, erilaisten suunnitelmien, yhteisten palkitsemisen periaatteiden ja kokonaispalkitsemisen käytäntöjen avulla.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille: Monimuotoisuus | Mahdollinen myönteinen vaikutus: Monimuotoinen ja mukaan ottava työyhteisö luo edellytyksiä innovatiivisuudelle ja vahvistaa henkilöstön hyvinvointia. | DEI-ohjelman fokusalueita ovat rekrytointiprosessi, esihenkilökoulutus, kohdennetut koulutukset henkilöstölle, naisten urakehityksen tukeminen sekä erityisryhmien tarpeiden kartoittaminen ja niihin vastaaminen.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille: Väkivallan ja häirinnän ehkäisy | Mahdollinen myönteinen vaikutus: Työyhteisössämme voi jokainen tehdä työnsä ilman väkivallan, uhkailun tai häirinnän pelkoa. Väkivallan ehkäisy on osa arjen turvallisuuskulttuuria, joka tukee hyvinvointia ja tuottavuutta. | Parhaat henkilöstökäytännöt, yhdenvertaisuutta edistävät toimet, väkivallan ja häirinnän ehkäisy, nollatoleranssi epäasialliselle käytökselle, esihenkilökoulutus, toimintaohjeet ja selvittelyprosessit sekä SpeakUp-kanava varmistavat vaikutusten hallinnan.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille: Koulutus ja taitojen kehittäminen | Tosiasiallinen myönteinen vaikutus: Jatkuva oppiminen, urakehitys ja järjestelmällinen suorituksen johtaminen ovat keskeisiä tekijöitä osaamisen kehittämiselle ja myönteiselle työntekijäkokemukselle. Osaava henkilöstö varmistetaan myös liiketoimintalähtöisellä rekrytoinnilla. | Liiketoimintalähtöisyys on perustana rekrytoinnille ja osaamisen kehittämiselle. Kehityskeskusteluissa sovimme osaamisen kehittämisen toimenpiteet. Keskolla on henkilöstölle suunnattu lähi- ja verkkokoulutustarjonta, joka on julkaistu henkilöstölle.

|  | 79

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ja
vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet omaan henkilöstöön on arvioitu Keskon
henkilöstöjohdossa ja olennaiset vaikutukset sekä muutokset on käsitelty konsernin
luottamushenkilöiden ryhmässä. Liiketoimintastrategioita laadittaessa huomioidaan
henkilöstöön liittyvät strategiset näkökulmat. Liiketoimintastrategioiden pohjalta laaditaan
yhteinen Keskon henkilöstöstrategia. Henkilöstöä koskevat toimintaperiaatteet ovat kiinteä
osa Keskon strategiaa.
Oma henkilöstö käsittää kaikki ne Keskon työntekijät, jotka ovat työsuhteessa Keskoon.
Työsuhdetyypit on kuvattu tarkemmin osiossa Mittarit, Yrityksen työsuhteisten
työntekijöiden ominaisuudet (S1-6). Osassa Keskon liiketoimintoja työskentelee
henkilöstövuokrausyritysten kautta palkattuja työntekijöitä. Muiden kuin työsuhteisten
työntekijöiden osuus on vain noin 0,5 % koko työvoimasta, joten raportointia ei ole katsottu
olennaiseksi Keskon toiminnassa.
Keskossa on tunnistettu myönteisiä vaikutuksia omaan henkilöstöön seuraavilla alueilla:
työehtosopimusten kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, riittävä palkka,
yhdenvertainen kohtelu ja mukaan ottaminen sekä koulutus ja taitojen kehittäminen.
Työehtosopimusten kattavuuden ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun myönteiset
vaikutukset koskevat erityisesti Suomen, Ruotsin, Norjan ja Tanskan henkilöstöä, sillä Baltian
maissa ja Puolassa ei ole työehtosopimuksia eikä samankaltaista työmarkkinaosapuolia kuin
Pohjoismaissa. Muiden osa-alueiden myönteiset vaikutukset koskevat koko henkilöstöä
Keskossa. Keskon toimia käsitellään tarkemmin osiossa Toimenpiteet (S1-4).
Olemme tunnistaneet tosiasiallisen kielteisen vaikutuksen terveyden ja työturvallisuuden
alueella liittyen erityisesti työtapaturmiin. Työtapaturmat ovat yleensä yksittäisiä ja
pääsääntöisesti lieviä. Eniten työtapaturmia määrällisesti aiheutuu logistiikkatyöntekijöille ja
automekaanikoille sekä kaupan työntekijöille. Suomessa nuorten aikuisten työtapaturmat
ovat korkeammalla tasolla kuin muissa ikäryhmissä. Parannusta on kuitenkin tapahtunut 20–
25-vuotiaiden osalta. Sairauspoissaolopäivien trendi on ollut laskeva. Saamme
diagnoositietoja sairauspoissaoloista vain Suomesta. Eniten diagnostisoituja
sairauspoissaoloja aiheuttivat tuki- ja liikuntaelinsairaudet. Kaupan tehtävissä ja erityisesti
nuorilla työntekijöillä korostuivat kuitenkin edelleen mielenterveyden häiriöt
sairauspoissaolojen syynä.
Keskolla ei ole esimerkiksi toimintamaista tai maantieteellisistä alueista johtuen erityisen
riskialtista toimintaa, johon liittyisi merkittävää pakkotyön tai lapsityövoiman käytön riskiä
omassa henkilöstössä. S2 Arvoketjun työntekijät -osiossa käsitellään myös pakkotyön ja
lapsityövoiman käytön riskiä. Keskossa ei ole tunnistettu vihreään siirtymään liittyviä
olennaisia vaikutuksia omaan henkilöstöön.
Vaikutusten hallinta
Keskon henkilöstöjohto tekee neljännesvuosittain HR:n riskianalyysin. Riskiarviot ja
tarvittavat riskienhallinnan toimenpiteet ovat olennainen osa kaikkea Keskon omaa
henkilöstöä koskevaa toimintaa ja päätöksentekoa. Teemme työturvallisuuden, työterveyden
ja hyvinvoinnin alueella seurantaa datan avulla ja jatkotoimenpiteiden suunnittelua konsernin
ja liiketoimintojen yhteistyönä. Kokoamme työturvallisuus- ja työterveysriskien hallinnan
toimenpiteet toimialoittain sekä maittain ja seuraamme niiden toteutumista työturvallisuuden
ohjausryhmässä ja konsernin työsuojeluryhmässä, jossa on henkilöstön edustajat mukana.
Teemme tiivistä yhteistyötä vakuutusyhtiöiden ja työterveyden palveluntuottajien sekä
Suomessa lisäksi Keskon oman työterveyden kanssa kielteisten vaikutusten hallitsemiseksi ja
vähentämiseksi. Konsernin ja toimialojen HR:n, lakiasioiden ja vastuullisuuden yksiköiden
vastuuhenkilöt sekä liiketoimintojen vastuuhenkilöt ja esihenkilöt ovat keskeisiä tahoja
tunnistettujen olennaisten vaikutusten hallinnoinnissa. Eri osa-alueilla tehdään laajasti
henkilöstön ja henkilöstön edustajien kanssa yhteistyötä, jota kuvataan tarkemmin osiossa
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa
(S1-2).
Omaan henkilöstöön tunnistetut olennaiset vaikutukset on otettu huomioon Keskon
vastuullisuusstrategiassa ja henkilöstöstrategiassa sekä näihin liittyvissä tavoitteissa, kun ne
koskevat kaikkia toimintamaita.

|  | 80

Toimintaperiaatteet (S1-1)
Konsernin henkilöstöpolitiikka, K Code of Conduct -toimintaohjeet, vastuullisuusstrategia ja
henkilöstöstrategia ohjaavat ja tukevat tavoitteellista henkilöstöön liittyvää toimintaa.
Henkilöstöpolitiikka sisältää linjaukset ja toimintaperiaatteet seuraavista kokonaisuuksista:
rekrytointi, osaaminen, johtaminen, palkitseminen, tasa-arvo ja yhdenvertaisuus sekä
turvallisuus ja hyvinvointi. Vuoden 2025 aikana päivitimme Keskon kaikkia toimintamaita
koskevan henkilöstöpolitiikan, ja se hyväksyttiin Keskon hallituksessa. Päivitetty
henkilöstöpolitiikka astuu voimaan 1.1.2026. Päivitys ei sisällä merkittäviä muutoksia
keskeisiin periaatteisiin. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut
toteutetaan kunkin maan lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti, eikä näitä ole erikseen
sisällytetty henkilöstöpolitiikkaan. Edellä mainittujen ohjaavien periaatteiden lisäksi meillä on
käytössä terveys- ja työturvallisuusperiaatteet, yhdenvertaiseen kohteluun sekä koulutukseen
ja taitojen kehittämiseen liittyvät periaatteet. Terveys- ja työturvallisuusperiaatteet on
hyväksytty aiemmin Keskon työsuojelun ohjausryhmässä. Ylin vastuuhenkilö henkilöstöä
koskevien toimintaperiaatteiden käytäntöön viennissä on henkilöstöstä vastaava johtaja, joka
on konsernijohtoryhmän jäsen.
Päivitimme vuoden 2025 aikana omaa henkilöstöä ohjaavat toimintaperiaatteet, jotka ovat:
Asiakas aina ensin, Myynti ja kasvu mielessä, Positiivinen tekemisen meininki, Yhdessä
vahvempia ja Reilu peli. Pääjohtaja on hyväksynyt nämä t oimintaperiaatteet lokakuussa ja ne
astuivat voimaan vuoden 2025 aikana. Nämä toimintaperiaatteet ovat myös osa Keskon
strategiaa ja henkilöstöpolitiikkaa.
K Code of Conduct -toimintaohjeiden mukaisesti emme hyväksy lapsityövoiman käyttöä,
mitään pakkotyön muotoa tai ihmiskauppaa tai muita modernin orjuuden muotoja.
Henkilöstöpolitiikka, K Code of Conduct -toimintaohjeet sekä terveys- ja
työturvallisuusperiaatteet kattavat koko oman henkilöstön ja ne ovat saatavilla Keskon
intranetissä ja ulkoisilla verkkosivuilla.
Kestävyysselvityksen G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osiossa on lueteltu yrityskulttuuriin,
liiketoiminnan harjoittamiseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvät Keskon omat
toimintaohjeistukset ja toimintamallit sekä kansainväliset toimintaohjeet ja periaatteet, joiden
noudattamiseen Kesko on sitoutunut kaikessa toiminnassaan. Näiden lisäksi Kesko noudattaa
ILO:n sopimusta työelämän perusoikeuksista ja on sitoutunut YK:n naisten
voimaannuttamisen periaatteisiin naisten aseman ja urakehityksen vahvistamiseksi.
Toimintamme lähtökohtana on syrjimättömyys ja yhdenvertaiset mahdollisuudet.
Varmistamme turvalliset ja terveelliset työolot paikallisten lakien, kansainvälisten
työturvallisuusstandardien ja parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Keskon vuorovaikutus
henkilöstön kanssa perustuu avoimuuteen, osallistamiseen ja jatkuvaan dialogiin.
Palkitsemiseen ja riittävään palkkaan liittyvät periaatteita on kuvattu tarkemmin
yhdenvertaiseen kohteluun liittyvissä toimintaperiaatteissa.
Kesko suojaa työntekijöiden henkilötietoja ja yksityisyyttä sekä työsuhteen aikana että sen
päätyttyä. Työntekijätietoja käsitellään turvallisesti ja vastuullisesti. Sisäisen valvonnan lisäksi
ulkopuoliset tahot auditoivat toimintaa säännöllisesti.
Terveyteen ja työturvallisuuteen liittyvät
toimintaperiaatteet
Työterveyden ja -turvallisuuden johtaminen perustuu lakisääteisiin vaatimuksiin, olennaisten
riskien tunnistamiseen ja hyvien käytäntöjen toteuttamiseen. Työturvallisuusjohtamismalli
määrittelee vastuut eri organisaatiotasoilla. Työturvallisuusriskejä arvioidaan ja analysoidaan
konsernissa hyväksytyn riskienarviointijärjestelmän mukaisesti. Rakentamisen ja talotekniikan
kaupan toimialalla teknisessä kaupassa edistämme työturvallisuutta sekä sisäisten
auditointien että ulkoisen ISO 45001 -sertifikaatin mukaisesti kaikissa maissa. Sovellamme
sertifikaatin periaatteita myös muualla Keskossa. Konsernitasoisesti seuraamme hyvinvointia
ja psykososiaalista kuormitusta säännöllisesti osana K Voices -henkilöstötutkimusta.
Keskon työturvallisuuden ohjausryhmä vastaa strategisten tavoitteiden määrittämisestä,
vastuunjaon määrittelystä eri organisaatiotasoilla, toimenpiteiden koordinoinnista ja niiden
vaikuttavuuden seurannasta. Hallintamallit vaihtelevat toimintamaiden ja paikallisen
lainsäädännön mukaisesti.
Keskon henkilöstö voi esittää työturvallisuuteen liittyviä havaintoja toimipaikassa sovitulla
tavalla ja tunnistaa hyvinvointia tukevia voimavaratekijöitä sekä puuttua terveyttä ja työkykyä
uhkaaviin tekijöihin ja tilanteisiin. Esihenkilöt ovat operatiivisessa vastuussa
työturvallisuudesta yksiköissään ja työsuojelupäälliköt koordinoivat yhteistoimintaa

|  | 81

vastuualueellaan. Henkilöstön työterveyttä, kuten työkykyä ja mielenterveyttä, tukevat
palvelut järjestetään kunkin maan lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti. Olemme
sitoutuneet edistämään myös osatyökykyisten työntekijöiden työssä jatkamista eri keinoin.
Yhdenvertaiseen kohteluun liittyvät toimintaperiaatteet
Keskon henkilöstöpolitiikan ja K Code of Conduct -toimintaohjeiden mukaisesti olemme
sitoutuneet yhdenvertaisuuden, tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden edistämiseen kaikessa
toiminnassamme. Olemme sitoutuneet siihen, ettei työpaikalla esiinny syrjintää sukupuolen,
etnisen taustan, kansalaisuuden, ihonvärin, uskonnon, poliittisen näkemyksen, siviilisäädyn,
seksuaalisen suuntautumisen, sukupuoli-identiteetin, iän, vamman, tai muun henkilöön
liittyvän ominaisuuden perusteella. Työntekijöiden rekrytoinnissa korostuvat osaaminen,
koulutus sekä motivaatio. Edistämme ja koordinoimme yhdenvertaisuutta konsernin tasa-
arvo- ja yhdenvertaisuusryhmässä, Keskon yhteisillä toimintaperiaatteilla ja K Code of
Conduct -toimintaohjeilla. Ehkäisemme syrjintää nollatoleranssiperiaatteen sekä häirinnän ja
epäasiallisen käytöksen vastaisen toimintamallin avulla. Puu tumme esimerkiksi mahdollisiin
syrjintätilanteisiin selvittelyprosesseilla. Lakisääteiset tasa-arvo- ja
yhdenvertaisuussuunnitelmat ovat kehittämisen perustana. Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuutta
tukevat prosessit vaihtelevat maiden käytäntöjen mukaan.
Monimuotoisuutta ja mukaan ottamista edistetään DEI-tavoitteita tukevalla ohjelmalla, jossa
on keskitytty monimuotoisen ja inklusiivisen työpaikan rakentamiseen, yhdenvertaiseen
palkitsemiseen ja sukupuolten tasa-arvoon kaikilla organisaatiotasoilla. Kesko on sitoutunut
YK:n naisten voimaannuttamisen periaatteisiin naisten aseman ja urakehityksen
vahvistamiseksi. Painopisteet haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tukemiseksi
vaihtelevat eri maissa.
Keskon palkitsemisen perusperiaatteet ovat suoritukseen perustuva kilpailukykyinen
kokonaispalkitseminen sekä työntekijöiden oikeudenmukainen ja tasa-arvoinen kohtelu, joita
olemme sitoutuneet edistämään osana tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmaamme.
Palkitsemiskäytäntöihimme kuuluu säännöllinen peruspalkkojen tarkastelu, konserni- ja
liiketoimintatavoitteisiin perustuvat tulos- ja suoritepalkkiot sekä yhteiset henkilöstöedut.
Palkitsemisen tavoitteena on kannustaa hyvään suoritukseen sekä sitouttaa yhtiöön ja sen
strategisiin tavoitteisiin. Keskon tehtävien vaativuusluokittelujärjestelmän avulla voimme
vertailla vastaavien tehtävien palkkoja. Edistämme sukupuolten välistä palkkatasa-arvoa
osana palkitsemiskäytäntöjä.
Kesko sitoutuu tarjoamaan työntekijöilleen tehtävän vaativuutta vastaavan ja elämiseen
riittävän palkan. Palkkaus perustuu joko työehtosopimuksiin tai tehtäväkohtaiseen
vaativuusluokitteluun. Palkitsemisen kokonaisuus, johon kuuluu peruspalkka, tulospalkkiot ja
pikapalkitseminen, on suunniteltu tukemaan työntekijöiden motivaatiota, suoriutumista ja
taloudellista turvaa. Kesko tunnistaa osa-aikatyön vaikutukset toimeentuloon ja pyrkii
edistämään kokoaikatyön mahdollisuuksia. Palkkatasoa arvioidaan vuosittain ulkoisen
markkinadatan ja sisäisten vertailujen avulla. Myös palkkaerotarkastelu tehdään vuosittain.
Vuoden 2025 palkantarkistuskierroksella huomioitiin hyvä suoriutuminen ja kilpailukyky, ja
korotuksista neuvoteltiin henkilöstön edustajien kanssa. Kesko valmistautuu EU:n
palkkaläpinäkyvyysdirektiivin voimaantuloon. Direktiivi tuo uusia velvoitteita palkkatietojen
raportointiin ja työntekijöiden tiedonsaantioikeuksiin. Jos sukupuolten välillä ilmenee
perusteettomia palkkaeroja, käynnistää Kesko yhteisen palkka-arvioinnin henkilöstön
edustajien kanssa ja ryhtyy toimenpiteisiin perusteettomien palkkaerojen korjaamiseksi.
Koulutukseen ja taitojen kehittämiseen liittyvät
toimintaperiaatteet
Keskon henkilöstöpolitiikan mukaisesti osaamisen kehittäminen perustuu strategiaan ja
liiketoiminnan tavoitteisiin. Teemme suunnitelmat osaamisen kehittämisen painopisteistä ja
toimenpiteistä osana vuosisuunnittelua sekä konsernitasolla että liiketoimintayksiköissä.
Koulutussuunnitelma sisältää osaamisen kehittämisen toimenpiteitä johtamis- ja
esihenkilötyön, erilaisten vuorovaikutus- ja työelämätaitojen sekä asiaosaamisen alueilla.
Konsernin HR:n ja liiketoiminnan vastuuhenkilöt edistävät osaamisen kehittämistä tiiviissä
yhteistyössä ja seuraavat suunnitelmien toteutumista systemaattisesti.
Hyvällä osaamisella varmistetaan työssä onnistumista, työhyvinvointia ja tarjoamme
mahdollisuuksia ammatilliseen kehittymiseen ja uralla etenemiseen. Osaamisen kehittämistä
edistetään koulutuksen ja työssä oppimisen avulla. Suorituksen johtamisen prosessissa ja
muissa yksilötason keskusteluissa käsitellään kehittymistä ja sovitaan toimenpiteistä.

|  | 82

Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa omien
työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa (S1-2)
Olemassa olevista ja mahdollisista vaikutuksista omaan henkilöstöön keskustellaan tiiviissä
yhteistyössä työnantajan ja henkilöstön edustajien kesken niissä Keskon toimintamaissa,
joissa on henkilöstön edustajia. Kesko ottaa huomioon työntekijöiden näkemykset
päätöksenteossa, mikä auttaa yritystä ymmärtämään paremmin mahdollisia henkilöstöön
liittyviä riskejä ja vaikutuksia.
Keskossa on monia henkilöstöfoorumeita, joissa työntekijöiden ja työnantajan vuoropuhelu
on säännöllistä. Keskustelua käydään suoraan työntekijöiden, heidän edustajiensa ja
esihenkilöiden kanssa. Yhteistyömallit vaihtelevat maittain paikallisen lainsäädännön
mukaisesti. Nämä henkilöstöfoorumit seuraavat henkilöstöön kohdistuvien vaikutuksia ja
niiden kehittymistä: Keskon konserniyhteistyökokous puolivuosittain, luottamushenkilöiden
ryhmä kuukausittain, liiketoimintokohtaiset henkilöstöasioiden johtoryhmät kuukausittain tai
vähintään neljännesvuosittain sekä kaksi kertaa vuodessa kokoontuva tasa-arvo- ja
yhdenvertaisuusryhmä. Ylin vastuuhenkilö henkilöstön edustajien osallistamisessa ja
yhteistyössä on henkilöstöstä vastaava johtaja, joka on konsernijohtoryhmän jäsen.
Suomessa on sopimus henkilöstöedustuksen järjestämisestä. Lisäksi olemme laatineet
Keskossa European Works Council (EWC) -julkilausuman, jonka mukaan syvennämme
yhteistyötä ja vuoropuhelua. Seuraava EWC-kokoontuminen on tarkoitus järjestää vuonna
2026. Henkilöstön osallistamisen tehokkuutta arvioidaan vuoropuhelun määrällä, käsitellyillä
asioilla ja henkilöstön edustajien antamalla jatkuvalla palautteella puolivuosittaisessa
konserniyhteistyökokouksessa. Lisäksi henkilöstön kanssa ylläpidetään vuoropuhelua
osavuosikatsausten yhteydessä pidettävillä pääjohtajan henkilöstötilaisuuksilla.
Vuonna 2025 t oteutimme Keskossa koko henkilöstölle Tanskaa lukuun ottamatta K Voices -
henkilöstötutkimuksen, jonka avulla selvitimme henkilöstön näkemyksiä ja kokemuksia
laajasti. Lisäksi Suomessa tehtiin kaksi kertaa vuoden aikana Let’s K -kysely, jonka
tavoitteena oli kuulla henkilöstön ajankohtaisia tunnelmia ja kehittää yhdessä työn arkea.
Myös kielivähemmistöjen kanssa on käyty keskusteluja heidän työskentelykokemuksistaan ja
toiveistaan Suomessa. Käytännön toimia kuvataan osiossa Toimenpiteet (S1-4).
Toimintamaissa on käytössä yhteisen henkilöstötutkimuksen lisäksi erilaisia kyselyjä ja
kartoituksia, kuten toimintamaiden omia hyvinvointi-, työtyytyväisyys-, kulttuuri- ja
toimintaympäristökyselyjä, joiden avulla henkilöstö voi tuoda esiin näkemyksiään.
Kesko kunnioittaa työntekijöiden järjestäytymisvapautta ja kollektiivista neuvottelua
paikallisen lainsäädännön mukaisesti. Työoloja, palkkausta tai työehtosopimuksia koskevissa
kysymyksissä tarjoamme työntekijöille kanavia vaikuttaa heitä koskeviin päätöksiin. Keskossa
sovelletaan useita työehtosopimuksia, kuten Kaupan alan, Autoalan kaupan ja
korjaamotoiminnan sekä toimihenkilöiden TES:iä. Sopimusten soveltamista toteutetaan
yksiköittäin ja toimialoittain, ja paikalliset sopimukset täydentävät valtakunnallisia
sopimuksia.
Vuoropuhelu työmarkkinaosapuolten kanssa toteutuu useilla tasoilla. Vuonna 2025
k eskustelujen keskiössä olivat muun muassa EU:n palkkaläpinäkyvyysdirektiivin vaikutukset,
työehtosopimusten uudistukset, TES-pohjaisten palkkausjärjestelmien luotettavuus,
työaikajärjestelyt, työhyvinvointi ja sosiaalinen suojelu.
Konsernitasolla luottamushenkilöiden kanssa käsiteltiin kestävyysraportoinnin vaatimuksia
kaksi kertaa vuoden aikana sekä henkilöstöpolitiikan päivityksiä ja riskienhallintaa.
Henkilöstöedustuksen jatkuvuutta varmistettiin luottamushenkilöiden ja työsuojeluvaalien
järjestämistä tukemalla. Työturvallisuutta vahvistettiin Suomessa ja muissa toimintamaissa
tarkastamalla työsuojelukäytäntöjä uudella hallintomallilla ja päivittämällä riskikartoitusta
puolivuosittain.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja
kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin
tuomiseksi (S1-3)
Järjestämme työntekijäfoorumeita ja kuulemistilaisuuksia, joissa henkilöstö voi tuoda esiin
näkemyksiään mahdollisista työoloja, työterveyttä ja -turvallisuutta tai syrjintää koskevista
haasteista. Tämä voi johtaa konkreettisiin muutoksiin toimintatavoissa, mikä auttaa
hallitsemaan mahdollisia kielteisiä vaikutuksia.
Kesko on sitoutunut varmistamaan oikeudenmukaisen ja turvallisen työympäristön kaikille
työntekijöilleen. Kesko ottaa työntekijät ja työsuojelun edustajat mukaan työympäristöriskien

|  | 83

arviointiin. Työntekijöiden osallistaminen auttaa tunnistamaan sekä nykyisiä että mahdollisia
riskejä tehokkaammin.
Käsittelemme työntekijöiden huolenaiheet asianmukaisesti ja tehokkaasti seuraavin
periaattein: viestimme selkeästi, selvittelemme tai tutkimme nopeasti ja systemaattisesti sekä
noudatamme oikeudenmukaista, työntekijää tarvittaessa suojaavaa käsittelyprosessia.
Seuraamme aktiivisesti korjaustoimenpiteiden tehokkuutta ja teemme tarvittavia uusia
toimenpiteitä. Seuraavissa kappaleissa kuvataan erilaisia seurantaan liittyviä keinoja.
Kesko tekee tiivistä yhteistyötä työntekijöiden edustajien, kuten luottamushenkilöiden ja
ammattiliittojen kanssa. Säännöllisissä keskustelutilaisuuksissa työntekijät voivat tuoda esiin
huolenaiheitaan ja keskustella niistä suoraan johdon kanssa. Käsittelemme näissä
tilaisuuksissa ajankohtaisia asioita ja pyrimme löytämään ratkaisuja yhdessä. Keskusteluja on
käyty muun muassa yhtiön palkitsemiskäytännöistä ja paikallisista henkilöstöeduista.
Henkilöstön edustajien kanssa on keskusteltu laajasti useista teemoista, jotka liittyvät
työelämän kehittämiseen, yhteistoimintaan, edustuksellisuuteen ja hyvinvointiin.
Henkilöstölle viestitään ilmoituskanavista ja niiden käytöstä esimerkiksi intranettien ja
toimipaikoissa olevien näyttöjen välityksellä. Työntekijöiden ja konsulttien tulee ilmoittaa
epäillyistä väärinkäytöksistä ensisijaisesti omalle esihenkilölleen tai K-ryhmän
vastuuhenkilölle. Jos ilmoitusta ei jostain syystä voi tai halua tehdä ensisijaisille
vastuuhenkilöille, ilmoittaja voi käyttää SpeakUp-ilmoituskanavaa, jossa kaikki ilmoitukset
käsitellään täysin luottamuksellisesti. SpeakUp-kanavaa ylläpitävän yrityksen henkilöstöä
sitovat tiukat salassapitovelvoitteet. Keskon Governance, Compliance & Ethics -toiminto
käsittelee Keskon tutkittaviksi tulevat SpeakUp-ilmoitukset. Tutkinnassa voidaan tarvita
tapauskohtaisesti muita asiantuntijoita tai viranomaisia. Tarkemmin Keskon SpeakUp-
kanavasta on kerrottu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -standardin kohdassa
Ilmoittajansuojelu.
SpeakUp-kanavan lisäksi Keskon henkilöstön edustajat, työsuojelu- tai luottamushenkilöt,
ovat henkilöstön käytettävissä paikallisesti. Esimerkiksi Suomessa Task Force -
toimintamallilla voidaan selvittää mahdollisia laajempia tai vakavampia henkilöstöltä saatuja
ilmoituksia. Lisäksi erilaisten kyselyjen, kuten toimintamaiden omien hyvinvointi-,
työtyytyväisyys- tai kulttuurikyselyjen, avulla työntekijät voivat tuoda esiin näkemyksiään ja
toiveitaan anonyymisti. Muut kuin SpeakUp-kanavan kautta tulevat tapaukset ja sisäiset
selvitykset ovat HR:n ja työsuhdejuridiikan normaalityötä eikä niitä tilastoida.
Liiketoimintojen HR ja henkilöstön edustajat käsittelevät henkilöstön kokemia haasteita ja
huolenaiheita sekä seuraavat toimenpiteiden tehokkuutta.
Toimenpiteet (S1-4)
Terveys ja työturvallisuus
Vuonna 2025 k okosimme konsernitasoisen työturvallisuuden riskikartan eri maiden
riskikartoitusten pohjalta ja teimme sen perusteella maakohtaiset kehittämissuunnitelmat.
Keskossa tehtiin monia eri toimenpiteitä työturvallisuuskulttuurin ja proaktiivisten
toimintamallien vahvistamiseksi. Riskikartoitusten perusteella Ruotsissa perustettiin
työympäristökomitea, Norjassa keskityttiin sisäisten auditointien tekemiseen keskeisistä
riskeistä, Puolassa tehtiin terveys- ja turvallisuusauditointeja myymälöissä ja terminaaleissa,
ja Liettuassa edistettiin uusien terveys- ja turvallisuusvaltuutettujen koulutusta.
Vuonna 2024 Keskon ammattitaudeista valtaosa oli autoliiketoiminnassa, minkä johdosta
autoliiketoiminnan työturvallisuustoimenpiteiden painopisteenä oli vuonna 2025
ammattitautien ehkäiseminen. K ehitystarpeita tunnistettiin erityisesti rengastyössä.
Toimenpiteitä olivat esihenkilöiden koulutus, systemaattinen työhön opastus, työhygieeniset
mittaukset ja niiden perusteella korjaavat toimenpiteet, kuten henkilösuojainten käytön
tehostaminen.
Vuonna 2025 pilotoimme Suomessa psykososiaalisen kuormituksen itsearviointityökalua
kehityskeskustelussa. Yhteensä noin 6 600 työntekijää teki itsearvion. Itsearvioinnin mukaan
joko usein tai jatkuvaa psykososiaalista kuormitusta koki alle 6 % vastaajista. Koulutimme
esihenkilöille uuden psykososiaalisen kuormituksen toimintamallin ja samalla kehitettiin
prosessia haitallisesti kuormittuneiden työntekijöiden varhaiseen havaitsemiseen ja
tukemiseen. Suomessa panostimme mielen hyvinvoinnin tukemiseen järjestämällä
koulutuksia ja viestimällä aiheesta henkilöstölle vastaten erityisesti nuorten ikäryhmässä
tunnistettuihin mielenterveyden haasteisiin.
Ehkäisemme Keskossa työterveyden, -turvallisuuden ja -hyvinvoinnin alueen mahdollisia
kielteisiä vaikutuksia täyttämällä lakisääteiset vaatimukset, tunnistamalla, ehkäisemällä ja
lieventämällä olennaisia riskejä sekä toteuttamalla hyviä työterveys- ja

|  | 84

työturvallisuuskäytäntöjä. Päävastuu työturvallisuudessa ja henkilöstön työhyvinvoinnissa
sekä niihin liittyvistä toimenpiteistä on liiketoiminnoilla. Keskeisiä toimenpiteitä ovat
työturvallisuusperehdytys ja työhön opastus, koulutus, mahdollisuus turvallisuushavaintojen
tekemiseen ja kattava riskienarviointiprosessi sekä ohjeet poissaolon vaatineiden
työtapaturmien tutkimiseen.
Työsuojeluasiantuntijat ja -valtuutetut ovat keskeisessä asemassa työn suunnittelussa ja
kehittämisessä. Kehitämme työntekijöiden ja henkilöstön edustajien kanssa yhteistyötä
maiden lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti. V armistamme vaikutusten hallinnan
konkreettisilla toimintasuunnitelmilla ja niiden toteutumisen seurannalla, toimivilla
prosesseilla ja henkilöstösuunnittelulla. Vuonna 2025 k ävimme työterveys- ja
työturvallisuusasioita konsernitasolla läpi kolme kertaa vuodessa konsernin
työsuojeluryhmässä.
Konsernin työturvallisuus raportoi keskeisistä työturvallisuuteen liittyvistä mittareista ja
toimenpiteistä toimiala- ja konsernijohdolle puolivuosittain. Lisäksi liiketoimintajohtajat ja HR
käyvät läpi työterveys- ja työturvallisuusasioita puolivuosittain, seuraavat tunnuslukujen
kehittymistä ja päättävät työturvallisuuden ja hyvinvoinnin tarvittavista toimenpiteistä.
Keskon yksiköt tekevät toimintasuunnitelman kehitettävistä asioista vuosittain ja HR seuraa
sen toteutumista. Vuonna 2025 toimiala- ja konsernijohto tekivät myös toimenpiteitä
työturvallisuusjohtamiseen puolivuotisraportoinnin perusteella.
Poissaoloja, tapaturmia ja ammattitauteja ehkäistään Keskossa johdonmukaisten
toimintamallien sekä konsernin, liiketoimintojen ja luottamushenkilöiden tiiviin yhteistyön
avulla. Esimerkkejä tästä ovat työkyvyn ja työturvallisuuden hallintamalli sekä Suomessa
HR-toimijoiden ja esihenkilöiden osaamisen kehittäminen työkykyjohtamisessa. Tuemme
Keskossa aktiivisesti työntekijää yksilöllisissä tilanteissa, joissa työntekijän työkyky on
heikentynyt, esimerkiksi muokkaamalla työtä. Työtapaturmat on kirjattu systemaattisesti
työtapaturmajärjestelmiin ja niiden avulla tutkintaa seurattiin työsuojelupäälliköiden toimesta.
Esihenkilöt vastaavat uusien työntekijöiden perehdytyksestä työterveys- ja -turvallisuus-
asioihin ja lisäksi henkilöstölle järjestetään työturvallisuuskoulutusta. Esihenkilö arvioi
yhdessä työterveyden ja HR:n asiantuntijoiden kanssa myös työntekijän työkykyä ja
hyvinvointia tarvittaessa.
Yhdenvertainen kohtelu ja mukaan ottaminen
Tietoisuutta monimuotoisuudesta ja yhdenvertaisuudesta edistetään ”Monimuotoisuus ja
mukaan ottaminen” -verkkokoulutuksella, jota uudistettiin ja koulutukseen lisättiin
kattavammin eri kieliversioita vuonna 2025. Monimuotoisuus- ja yhdenvertaisuuskysymykset
ovat osa Keskon uusille esihenkilöille tarkoitettua Leader@K-koulutusta. Lisäksi kaikki
logistiikan esihenkilöt osallistuivat aihetta koskevaan koulutukseen Suomessa.
Työpaikkailmoituksiin on lisätty monimuotoisuuslupaus, ja hakulomakkeella korostetaan,
ettei hakijan tarvitse ilmoittaa ikää tai sukupuolta eikä ansioluetteloon tarvitse sisällyttää
tehtävään liittymätöntä tietoa.
Haluamme houkutella Keskoon yhä enemmän osaajia kansainvälisillä taustoilla. Tästä syystä
perustimme buddy-ohjelman tukemaan K-Kampuksella englantia työkielenään käyttäviä
henkilöitä ja heidän perehdytystään. Suomessa päivittäistavarakaupan
maahanmuuttajaohjelmassa yhdistyvät koulutukseen liittyvä työharjoittelu ja
mahdollisuuksien mukaan myös työllistyminen harjoittelujakson jälkeen kaupassa.
Keskon tavoitteena on lisätä naisten määrää sekä ylimmän johdon että keskijohdon
tehtävissä. Konsernin HR-johtoryhmä ja vastuullisuuden johtoryhmä seuraavat DEI-ohjelman
tavoitteiden edistymistä säännöllisesti. Vastuu DEI-ohjelman edistymisestä kuuluu konsernin
HR-yksikölle.
Koulutus ja taitojen kehittäminen
Vuonna 2025 osaamisen kehittämisen painopisteitä olivat johtaminen ja esihenkilötyö sekä
ammatillisen kasvun ja kehittymisen tukeminen. Vahvistimme ammatillisen kasvun ja
kehittymisen tukea ottamalla käyttöön Suomessa ja Baltian maissa uuden, yhteisen K
Learning -oppimisympäristön. Käyttö laajenee myös muihin maihin tulevina vuosina.
Toteutimme Suomessa Esihenkilö kasvun ja kehittymisen tukena -valmennusta työntekijöiden
urakehityksen tukemiseksi.
Jatkoimme osaamisen vahvistamista vaikuttamisen, yhteistyötaitojen ja itsensä johtamisen
alueilla sekä tuimme tekoälytyökalujen käyttöönottoa uusilla koulutuksilla. Kaupoissa
keskityttiin myynti- ja asiakaskohtaamisen sekä palvelu- ja tuoteosaamisen vahvistamiseen.

|  | 85

Suomessa kaupan henkilöstö siirtyi myös käyttämään uutta K Learning -oppimisympäristöä,
jonka kautta heille tarjotaan laaja valikoima ammatillista koulutusta, kuten ketjukohtaisia
valmennuksia, verkko-opiskelusisältöjä sekä mahdollisuuksia ammattitutkintojen
suorittamiseen. Työpaikkaohjaajat toimivat kaupoissa laaja-alaisesti henkilöstön oppimisen
tukena. Ruotsissa, Norjassa, Puolassa ja Tanskassa on myös kaikkien työntekijöiden käytössä
oma oppimisalusta, jossa on laaja valikoima sekä ammatillisia että yleisiä koulutuksia.
Tavoite- ja kehityskeskustelut sekä arviointikeskustelu ovat keskeinen osa Keskon
suorituksen johtamisen mallia. Keskusteluihin saatiin lisää kattavuutta kehittämällä Suomen
logistiikan työntekijöiden tarpeeseen perustuva malli. Keskossa on käytössä myös muita
liiketoimintakohtaisia suorituksen johtamisen käytäntöjä.
Tavoi tteet ja tavoitteissa edistyminen (S1-5)

| Lähtötilanne | 2025 | Tavoite
Työtapaturmataajuus (TRIF), oma henkilöstö | 2024 | 25,9 | 25,0 | 2030 | 22,0
Hyvinvointi-indeksi | 2024 | 83 | 85 | 2030 | 86
Monimuotoisuuden ja mukaan ottamisen indeksi | 2024 | 87 | 88 | 2030 | 89
Ylin johto, aliedustetun sukupuolen osuus, % | 2024 | 27,7 | 27,8 | 2030 | 40,0
Keskijohto, aliedustetun sukupuolen osuus, % | 2024 | 32,8 | 28,2 | 2030 | 45,0
Kehittymisen ja kasvun mahdollisuudet | 2024 | 68 | 70 | 2030 | 75

Kesko on asettanut tavoitteet seuraaviin omaan työvoimaan liittyviin osa-aiheisiin, terveys ja
turvallisuus, sukupuolten tasa-arvo, monimuotoisuus ja koulutus ja taitojen kehittäminen.
Kaikkien tavoitteiden lähtövuosi on 2024 ja tavoitetaso on asetettu vuoteen 2030.
Tavoitteiden asettamista on käsitelty laajasti eri sisäisten sidosryhmien kanssa. Tavoitteita on
käsitelty luottamushenkilöiden ryhmän, tasa-arvo- ja yhdenvertaisuusryhmän, työsuojelun
ohjausryhmän ja konsernin työsuojeluryhmän kanssa. Ulkoisia sidosryhmiä on myös
osallistettu tavoitteiden asettamisessa. Tavoitteita on käsitelty erityisesti
työterveysyhteistyökumppanien ja vakuutusyhtiöiden kanssa yhteistyössä. Näillä tahoilla on
ollut mahdollisuus tuoda näkemyksiään esiin sekä tavoitteista että niihin liittyvistä
toimenpiteistä.
Konsernijohtoryhmä seuraa säännöllisesti omaan henkilöstöön liittyviä tavoitteita. HR- ja
vastuullisuusjohto, HR-vastuuhenkilöt, ohjaus- ja työryhmät sekä henkilöstön edustajat
seuraavat tavoitteiden toteutumista.
Työtapaturmataajuus (TRIF) oli 25,0 ja on laskenut vuodesta 2024 kohti tavoitetasoa, joka on
22,0. Henkilöstötutkimukseen perustuva hyvinvointi-indeksi nousi vuodesta 2024 ja oli 85
vuonna 2025. Terveyden ja turvallisuuden tavoitteissa edistymisen arvioidaan olevan
suunnitellulla tasolla.
Henkilöstötutkimukseen perustuva monimuotoisuuden ja mukaan ottamisen indeksi nousi
vuodesta 2024, ja oli 88 vuonna 2025. Korkea tulos nousi vielä entisestään.
Ylimmän johdon aliedustetun sukupuolen eli naisten osuus pysyi samalla tasolla vuoden 2024
tasoon verrattuna. Sen sijaan keskijohdossa naisten osuus laski lähtötasoon verrattuna.
Työntekijöiden osaamisen kehittymiseen liittyvä tavoite esitetään ensimmäisen kerran
vuonna 2025. Tavoite on asetettu vuonna 2024 osana henkilöstöstrategian tavoitteita.
Tavoitetaso on 75 vuoteen 2030 mennessä. Työntekijöiden osaamisen kehittymiseen liittyvä
tavoite nousi vuodesta 2024, ja oli 70 vuonna 2025.
Laadintaperiaatteet
Tavoitetasojen määrittelyssä on huomioitu kaupan alan vertailutietoja tai keskimääräisiä
tasoja, jos niitä on ollut saatavilla tai se on ollut olennainen tavoitteen kannalta. Lisäksi
tavoitteen määrittelyssä on huomioitu lähtöarvo ja realistiset mahdollisuudet päästä
tavoitteeseen monialaisessa ja muuttuvassa toimintaympäristössä. Tavoitteiden
määrittelyssä on myös huomioitu se, että usein kaupan alaa koskevissa vertailutiedoissa on
eritelty vähittäis- ja tukkukauppa ja logistiikka. Keskossa nämä on laskettu tavoitteissa ja
niiden saavuttamisessa kokonaisuutena yhteen. Jos mittari on henkilöstötutkimuksesta, on
hyödynnetty myös tutkimusyhteistyökumppanin kyvykkyyttä arvioida tavoitteen mittaria ja
siinä edistymistä sekä tulosten arvioinnissa tutkimusyhteistyökumppanin arviota
tilastollisesti merkittävistä muutoksista.
Tarkemmat työtapaturmataajuuden laadintaperiaatteet on kuvattu kohdassa Terveyttä ja
turvallisuutta koskevat mittarit (S1-14).

|  | 86

Hyvinvointi-indeksi ja monimuotoisuuden ja mukaan ottamisen indeksi perustuvat K Voices
-henkilöstökyselyn kysymyksistä laadittuihin indekseihin. Hyvinvointi-indeksi koostuu 12
väittämästä ja monimuotoisuuden ja mukaan ottamisen indeksi viidestä väittämästä.
Henkilöstökyselyn indekseissä käytetään asteikkoa 0-100 ja tulos on suotuisasti
vastanneiden prosenttiosuus kaikista vastanneista. Työntekijöiden osaamisen kehittymistä
ja kasvua kuvaava mittari perustuu K Voices -henkilöstötutkimuksen väittämään “Uskon,
että minulla on mahdollisuuksia henkilökohtaiseen kehittymiseen ja kasvuun K-ryhmässä
halutessani” ja tulos on suotuisasti vastanneiden prosenttiosuus kaikista vastanneista.
Tanskan henkilöstö ei ollut mukana K Voices -henkilöstötutkimuksessa vuosina 2024 ja
2025, joten Tanskan henkilöstö ei ole mukana tavoitteissa, jotka perustuvat
henkilöstötutkimuksen tuloksiin. Tanskassa on toistaiseksi käytössä oma erillinen
henkilöstötutkimus.
Ylimmässä johdossa ja keskijohdossa aliedustetun sukupuolen osuudella tarkoitetaan
naisten osuutta Keskossa. Naisten osuus on laskettu prosenttiosuutena koko tarkastelun
alla olevasta työntekijäryhmästä. Seuraamme sukupuolten tasapainoista edustusta Keskon
henkilöstöjärjestelmän tietojen avulla.

|  | 87

Mittarit
Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet
(S1-6)
Työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärä sukupuolen mukaan

| 2025 | 2024
Miehet | 11 440 | 10 853
Naiset | 7 536 | 7 444
Muut | 15 | 12
Ei ilmoitettu | - | -
Yhteensä | 18 991 | 18 309

Konsernin henkilökunta keskimäärin muutettuna kokoaikaisiksi työntekijöiksi segmenteittäin
on kerrottu konsernitilinpäätöksen liitteessä 2.5 Liiketoiminnan kulut ja maantieteellinen
jakauma liitteessä 2.2 Segmenttitiedot.
Henkilömäärä maissa, joissa on yli 50 työntekijää ja joiden osuus on vähintään
10 % työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärästä

| 2025 | 2024
Suomi | 12 598 | 12 555
Norja | 1 918 | 2 091

Henkilöstön vaihtuvuus

| 2025 | 2024
Yrityksestä lähteneiden työntekijöiden lukumäärä | 3 807 | 4 161
Lähtövaihtuvuus, % | 16,4 | 18,5

Työntekijät sopimustyypeittäin eriteltynä sukupuolen mukaan, henkilömäärä

| 2025 | 2024
| Naiset | Miehet | Muut | Ei ilmoitettu | Yhteensä | Naiset | Miehet | Muut | Ei ilmoitettu | Yhteensä
Työsuhteisten työntekijöiden määrä | 7 536 | 11 440 | 15 | - | 18 991 | 7 444 | 10 853 | 12 | - | 18 309
Vakinaiset | 6 634 | 9 738 | 9 | - | 16 381 | 6 528 | 9 183 | 10 | - | 15 721
Määräaikaiset | 662 | 886 | 6 | - | 1 554 | 659 | 896 | 1 | - | 1 556
Vaihtelevalla työajalla työskentelevät | 240 | 816 | - | - | 1 056 | 257 | 774 | 1 | - | 1 032
Kokoaikaiset | 3 866 | 8 990 | 5 | - | 12 861 | 3 845 | 8 533 | 4 | - | 12 382
Osa-aikaiset | 3 670 | 2 450 | 10 | - | 6 130 | 3 599 | 2 320 | 8 | - | 5 927

|  | 88

Työntekijät sopimustyypeittäin maittain eriteltynä, henkilömäärä

| 2025
| Suomi | Norja | Ruotsi | Tanska | Viro | Latvia | Liettua | Puola | Kiina(1 | Yhteensä
Työsuhteisten työntekijöiden määrä | 12 598 | 1 918 | 1 283 | 1 862 | 185 | 95 | 94 | 941 | 15 | 18 991
Vakituiset | 10 821 | 1 565 | 1 118 | 1 769 | 179 | 94 | 94 | 726 | 15 | 16 381
Määräaikaiset | 846 | 353 | 40 | 93 | 6 | 1 | - | 215 | - | 1 554
Vaihtelevalla työajalla työskentelevät | 931 | - | 125 | - | - | - | - | - | - | 1 056
Kokoaikaiset | 7 707 | 1 450 | 1 007 | 1 382 | 183 | 89 | 93 | 935 | 15 | 12 861
Osa-aikaiset | 4 891 | 468 | 276 | 480 | 2 | 6 | 1 | 6 | - | 6 130

| 2024
| Suomi | Norja | Ruotsi | Tanska | Viro | Latvia | Liettua | Puola | Kiina(1 | Yhteensä
Työsuhteisten työntekijöiden määrä | 12 555 | 2 091 | 1 458 | 893 | 181 | 93 | 88 | 935 | 15 | 18 309
Vakituiset | 10 862 | 1 711 | 1 224 | 825 | 172 | 93 | 87 | 732 | 15 | 15 721
Määräaikaiset | 794 | 380 | 101 | 68 | 9 | - | 1 | 203 | - | 1 556
Vaihtelevalla työajalla työskentelevät | 899 | - | 133 | - | - | - | - | - | - | 1 032
Kokoaikaiset | 7 746 | 1 554 | 1 084 | 699 | 179 | 88 | 87 | 930 | 15 | 12 382
Osa-aikaiset | 4 809 | 537 | 374 | 194 | 2 | 5 | 1 | 5 | - | 5 927

1) Keskon rakentamisen ja talotekniikan kaupan toimialalla on hankintayhtiö Shanghaissa, joka palvelee kaikkia toimintamaita hankinnoissa.
Laadintaperiaatteet
Omaan henkilöstöön liittyvät tunnusluvut kattavat Kesko-konsernissa olevan henkilöstön
kaikissa toimintamaissa. Laskelmissa käytettävä henkilömäärä ilmoitetaan vuoden viimeisen
päivän mukaan työsuhteisten työntekijöiden lukumääränä. Lukumäärä sisältää myös ei-
aktiivisesti työssä olevat henkilöt, kuten perhevapaalla olevat.
Työntekijöiden sukupuolijakauma on jaoteltu henkilömäärän mukaan seuraavasti: miehet,
naiset, muut tai ei ilmoitettu työntekijän oman ilmoituksen mukaan.
Henkilöstön vaihtuvuuteen lasketaan mukaan kaikki vuoden aikana konsernista lähteneet
työsuhteiset työntekijät jaettuna vuoden keskimääräisellä henkilölukumäärällä. Vuoden
keskimääräinen henkilölukumäärä lasketaan raportointikuukausien keskimääräisen
henkilömäärän keskiarvona.

|  | 89

Työehtosopimusten kattavuus ja työmarkkinaosapuolten
vuoropuhelu (S1-8)
Työehtosopimusneuvottelujen ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kattavuus

| Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu
Kattavuusaste | Työntekijät – ETA | Työntekijät – ETA:n ulkopuoliset | Edustus työpaikalla (vain ETA)
0-19 % |  |  |
20-39 % |  |  |
40-59 % |  |  |
60-79 % | Suomi |  |
80-100 % | Norja |  | Suomi, Norja
maille, joissa on yli 50 työntekijää, mikä edustaa yli 10 prosenttia kaikista työntekijöistä

Työehtosopimusten piiriin kuuluvat työntekijät

| 2025 | 2024
Työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden osuus kaikista työsuhteisista työntekijöistä, % | 75,8 | 75,6

Laadintaperiaatteet
Työehtosopimusten kattavuus määritetään suhteuttamalla työehtosopimusten piiriin
kuuluvien työsuhteisten työntekijöiden määrä kaikkiin työsuhteisiin työntekijöihin.
Suomessa, Norjassa ja Tanskassa työehtosopimukset kattavat pääsääntöisesti kaikki
työsuhteiset työntekijät lukuun ottamatta Suomen ylempiä toimihenkilöitä, joille on laadittu
erillinen paikallinen sopimus edustuksellisuudesta, työaikamalleista ja palkantarkistuksista.
Ruotsissa kaikki työntekijät kuuluvat työehtosopimusten piiriin, pois lukien maajohtaja, jota
koskee erillinen sopimus. Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Puolassa ei ole kollektiivisia
työehtosopimuksia.
Monimuotoisuuden mittarit (S1-9)
Henkilöstön ikäjakauma

| Lukumäärä | Prosenttiosuus, %
| 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Alle 30 vuotta | 5 169 | 4 763 | 27,2 | 26,0
30-50 vuotta | 8 739 | 8 547 | 46,0 | 46,7
yli 50 vuotta | 5 083 | 4 999 | 26,8 | 27,3

Ylimmän johdon sukupuolijakauma

| Lukumäärä | Prosenttiosuus, %
| 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Nainen | 27 | 26 | 27,8 | 27,7
Mies | 70 | 68 | 72,2 | 72,3
Muu tai ei tietoa | - | - | - | -

Laadintaperiaatteet
Henkilöstön ikäjakauma on raportoitu työsuhteisten työntekijöiden lukumäärän ja
prosenttiosuuden mukaan kolmessa eri ikäryhmässä.
Ylimmästä johdosta on raportoitu sukupuolijakauma lukumäärän ja prosenttiosuuden
mukaan. Keskossa ylimpään johtoon kuuluvat johtajasopimuksella olevat johtajat.

|  | 90

Riittävä palkka (S1-10)
Kesko on sitoutunut maksamaan kaikille työntekijöilleen kilpailukykyistä palkkaa, joka täyttää
tai ylittää lailliset vähimmäisvaatimukset ja riittää kattamaan peruselinkustannukset. Palkka
perustuu työehtosopimuksessa määriteltyyn tasoon. Niissä toimintamaissa, joissa ei ole
työehtosopimuskäytäntöä, työntekijällä on oikeus vähintään minimipalkkaan. Tähän liittyvää
kuvausta on myös kohdassa Työehtosopimusten kattavuus ja työmarkkinaosapuolten
vuoropuhelu (S1-8).
Työntekijän peruspalkkaa verrataan sovellettavaan peruspalkkaan maan käytännöstä
riippuen joko työehtosopimuksen mukaiseen palkkaan tai minimipalkkaan. Pohjoismaissa
työntekijän peruspalkkaa verrataan työehtosopimuksen mukaiseen palkkaan. Virossa,
Latviassa, Liettuassa ja Puolassa työntekijän peruspalkkaa verrataan minimipalkkaan.
Koulutusta ja taitojen kehittämistä koskevat mittarit
(S1-13)
Tavoite- ja kehityskeskustelut sekä arviointikeskustelu ovat keskeinen osa Keskon
suorituksen johtamisen mallia. Yhteisen toimintatavan mukaisten suorituksen johtamisen
keskustelujen piirissä on 75,2 % (63,5 %) omasta henkilöstöstä. Keskusteluihin saatiin lisää
kattavuutta kehittämällä Suomen logistiikan työntekijöiden tarpeeseen perustuva malli.
Suorituksen johtaminen ja osaamisen kehittäminen

| 2025 | 2024
% työntekijöistä, jotka osallistuivat säännöllisiin suorituksen johtamisen keskusteluihin | 99,6 | 92,7
Miehet | 99,6 | 88,1
Naiset | 99,8 | 97,4
Muu tai ei tietoa | 100,0 | 100,0
Keskimääräinen koulutustuntien määrä työntekijää kohden | 4,6 | 4,4
Miehet | 5,1 | 5,5
Naiset | 4,0 | 3,2
Muu tai ei tietoa | 1,3 | 1,6

Laadintaperiaatteet
Taulukossa esitetyt suorituksen johtamisen keskustelujen prosenttiluvut ovat Keskon
yhteisen toimintatavan mukaisesti tehtyjä suorituksen johtamisen keskusteluja (tavoite- ja
kehityskeskustelut sekä suorituksen arviointikeskustelut). Suorituksen johtamisen
keskustelujen käymiseen liittyvä suhdeluku on laskettu niiden henkilöiden lukumäärästä,
joilla on mahdollisuus käydä kehityskeskusteluja Keskon yhteisen toimintamallin mukaisesti
(tavoite- ja kehitys- sekä arviointikeskustelut). Nämä keskustelut dokumentoidaan
henkilötietojärjestelmään. Muun muassa pitkät poissaolot tai työsuhteen alkaminen
loppuvuodesta ovat tilanteita, joissa kehityskeskustelua ei käydä kalenterivuoden aikana.
Tietyissä tehtävissä toimivilla, kuten päivittäistavarakaupat, on tiimi-, osasto- tai
kauppatasoiset tavoitteet, ja keskusteluja käydään säännöllisesti, mutta niiden käymistä ei
raportoida Keskon yhteisen mallin mukaisesti.
Koulutustuntien määrä on laskettu työnantajalle ilmoitettujen, sekä sisäisten että ulkoisten
koulutusten perusteella. Verkkokoulutusten osalta yhden koulutuksen kestoksi on arvioitu
laskennallisesti 15 minuuttia.

|  | 91

Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit (S1-14)
Työtapaturmien, työperäisten sairauksien, kuolemantapausten ja menetettyjen
päivien määrä sekä tapaturmataajuus

| 2025 | 2024
Raportoidut työtapaturmat | 674 | 714
Tapaturmataajuus (TRIF) | 25,0 | 25,9
Työperäiset sairaudet | - | 4
Kuolemantapaukset työtapaturman ja työperäisen sairauden seurauksena | - | -
Työtapaturmien ja kuolemantapausten vuoksi menetetyt päivät | 3 400 | 2 147

Työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmä kattaa 100 % Keskon henkilöstöstä.
Laadintaperiaatteet
Työtapaturmat, työperäiset sairaudet, työtapaturmista ja työperäisistä sairauksista
aiheutuneet kuolemantapaukset, työtapaturmien ja kuolemantapauksista menetettyjen
päivien lukumäärä on raportoitu oman henkilöstön osalta. Työtapaturmien lukumäärä kattaa
kaikki työnantajalle ilmoitetut tapaturmat kaikista maista.
Työtapaturmataajuus (TRIF) on laskettu siten, että työtapaturmien määrä kerrotaan
miljoonalla työtunnilla ja jaetaan toteutuneilla työtunneilla. Luku sisältää kaikki hyväksytyt
työtapaturmat ja työliikekipeytymiset.
Työperäiset sairaudet sisältävät vahvistetut ammattitautitapaukset ILO:n
ammattitautimääritelmän mukaan.
Työtapaturmien ja kuolemantapausten vuoksi menetettyjen päivien lukumäärä on laskettu
siten, että se sisältää kalenteripäivinä koko poissaolojakson alkaen ensimmäisestä
kokonaisesta poissaolopäivästä. Luku sisältää työtapaturmien aiheuttamat
työkyvyttömyyspäivät. Työtapaturmista ja ammattitaudeista johtuneet kuolemantapaukset
on laskettu yhteen. Työtapaturmia, työperäisiä sairauksia ja kuolemia koskevat luvut eivät
sisällä ei-työsuhteisten työntekijöiden, kuten esimerkiksi henkilöstövuokrausyritysten
työntekijöiden, tietoja.
Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja
kokonaisansiot) (S1-16)
Sukupuolten palkkaero Keskossa vuonna 2025 oli 2,7 % (2,2 %). Naisten ja miesten
keskimääräisten kokonaispalkkaerolukujen vertailtavuutta heikentävät vuoden 2025 aikana
tehdyt yritysostot Tanskassa sekä eri toimintamaissa organisaatiomuutoksista johtuvat
henkilöstömäärämuutokset sekä tehdyt tehtäväluokituksen tarkennukset. Suomen
henkilöstön osalta keskimääräinen sukupuolten välinen palkkaero kaventui hieman.
Korkeimmin palkatun henkilön vuotuisen kokonaisansion suhde vuotuisten
kokonaisansioiden mediaaniin (pois lukien korkeimmin palkattu henkilö) oli 47 (33).
Laadintaperiaatteet
Palkitsemisen luvut perustuvat vuoden viimeisenä päivänä aktiivisessa työsuhteessa olevaan
henkilöstöön. Naisten ja miesten keskimääräinen kokonaispalkkojen ero on laskettu
henkilöiden lukumäärällä painotettuna keskiarvona samassa toimintamaassa ja
vertailukelpoisissa tehtävissä työskentelevien naisten ja miesten kesken.
Korkeimmin palkatun henkilön vuotuisen kokonaisansion suhde on laskettu vertaamalla sitä
vuotuisten kokonaisansioiden mediaaniin. Mediaanin laskennasta on jätetty pois henkilöt,
jotka ovat aloittaneet kesken raportointivuoden, ovat olleet raportointivuodesta pitkällä, yli
kolme kuukautta kestäneellä, poissaololla sekä korkeimmin palkatun henkilön palkka.

|  | 92

Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset
(S1-17)
SpeakUp-kanavan kautta tuli tietoon 36 (15) ilmoitusta, jotka liittyivät Keskon oman
henkilöstön työoloihin ja -ehtoihin ja muihin työhön liittyviin oikeuksiin. Muut kuin SpeakUp-
kanavan kautta tulevat tapaukset ovat HR:n ja työsuhdejuristien tavanomaisiin työtehtäviin
liittyviä selvityksiä eikä niitä rekisteröidä tapauskohtaisesti. Arvion mukaan vuonna 2025
Keskossa oli noin 15 (noin 10–15) omaa henkilöstöä koskevaa syrjintä- ja häirintäilmoitusta.
Tähän arvioon sisältyy epävarmuustekijöitä, esimerkiksi mukana ei ole niitä ilmoituksia, jotka
eivät täytä epäasiallisen kohtelun toimintamallin mukaisia tilanteita tai selvityksen perusteella
ovat muita työsuhdeasioihin liittyviä erimielisyyksiä.
Vuonna 2025 Keskossa ei ole todettu vakavia ihmisoikeusloukkauksia. Keskoa ei ole tuomittu
edellä käsitellyistä tapauksista tai aikaisempien vuosien tapauksista sakkoihin tai muihin
seuraamuksiin.
Laadintaperiaatteet
SpeakUp-kanavan kautta tulleiden ilmoitusten määrässä ovat mukana ne ilmoitukset, jotka
liittyvät omaan henkilöstöön ja työpaikalla mahdollisesti tapahtuneeseen epäasialliseen
käytökseen. Tämä luku ei sisällä syrjintään tai häirintään liittyviä ilmoituksia, koska ne on
raportoitu erikseen. Omaa henkilöstöä koskeva syrjintä- ja häirintäilmoitusten
kokonaismäärä on raportoitu HR:n ja työsuhdejuristien arviona toimintamaista. Tähän
arvioon on yhdistetty SpeakUp-kanavan kautta tulleet syrjintä- ja häirintäilmoitukset.

|  | 93

S2 ARVOKETJUN
TYÖNTEKIJÄT

Toimintaperiaatteet (S2-1) .............................. | 94
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa (S2-2) .................................................... | 95
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi (S2-3) ............................................. | 96
Toimenpiteet (S2-4) ........................................ | 96

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (ESRS 2 SBM-3)
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Aihe | Kuvaus | Hallinta
Työolot | Mahdollinen kielteinen vaikutus: Puutteelliset työolot heikentävät arvoketjun työntekijöiden hyvinvointia ja elämänlaatua. | • Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct - toimintaohjeet ja amfori BSCI Code of Conduct - toimintaohjeet osana tavaran- ja palveluntoimittajasopimuksia sisältävät vaatimukset työolojen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiselle. • Edellytämme suorilta riskimaatavarantoimittajilta sosiaalisen vastuun auditointeja ja tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä.
Lapsityövoima ja pakkotyö | Mahdollinen kielteinen vaikutus: Työoikeuksien loukkaukset arvoketjun työntekijöitä kohtaan aiheuttavat kärsimystä niille työntekijöille ja heidän perheilleen, joihin loukkaukset kohdistuvat.
Työolot Lapsityövoima ja pakkotyö | Riski: Toimittajan ja Keskon välisen tavarantoimittajasopimuksen rikkominen ja K Code of Conduct -toimintaohjeiden vastainen toiminta voi vaikuttaa Keskon maineeseen sekä johtaa häiriöihin liiketoiminnassa, jos liikesuhde toimittajan kanssa joudutaan päättämään. | • Käymme tavarantoimittajiemme kanssa vuoropuhelua ja toimimme eskalaatioprosessin mukaisesti. • Edellytämme suorilta riskimaatavarantoimittajilta sosiaalisen vastuun auditointeja ja tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä.

Olennaiset vaikutukset, riskit ja
mahdollisuudet ja vuorovaikutus
strategian ja liiketoimintamallin
kanssa
Kesko on tunnistanut mahdollisia kielteisiä vaikutuksia
liittyen arvoketjun työntekijöihin. Tunnistetut mahdolliset
kielteiset vaikutukset ovat luonteeltaan yksittäisiä
tapauksia. Lisäksi tiettyjen Keskon myymien tuotteiden
hankintaketjuissa ilmenee systeemisempiä ongelmia.
Arvoketjun työntekijöihin kohdistuvat mahdolliset
vaikutukset koskevat työntekijöitä, jotka työskentelevät
Keskon arvoketjun alkupäässä yhtiöissä, joiden kanssa
Keskolla on liikesuhde.
Tavaroiden hankinta on keskeinen osa Keskon
liiketoimintamallia ja Kesko on liikesuhteessa suureen
joukkoon tavaran- ja palveluntoimittajia. Näiden
liikesuhteiden kautta Kesko on yhteydessä myös suureen
joukkoon työntekijöitä, jotka työskentelevät näiden
yhtiöiden palveluksessa. Työntekijät globaaleissa
arvoketjuissa altistuvat mahdollisille kielteisille vaikutuksille
Keskon myymien tuotteiden valmistuksen ja niihin
tarvittavien raaka-aineiden tuotannon toiminnoissa.

|  | 94

Kesko on tunnistanut mahdollisia kielteisiä vaikutuksia liittyen arvoketjun työntekijöiden
työoloihin ja lapsi- ja pakkotyövoiman käyttöön Keskon toimitusketjuissa. Riski puutteellisista
työoloista liittyy erityisesti Keskon tavarantoimittajien työntekijöihin, jotka osallistuvat hyödykkeiden
valmistukseen tai alkutuotantoon riskimaiksi luokitelluissa maissa. Hankintamaiden riskiarvioinnissa
hyödynnetään Maailmanpankin julkaisemiin Worldwide Governance -indikaattoreihin perustuvaa
luokitus ta. Riskimaiksi luokitelluista maista Keskolla on eniten hankintaa Kiinasta, Thaimaasta,
Turkista, Intiasta ja Kreikasta. Kesko on tunnistanut arvoketjun työntekijöihin liittyvän lapsi-
ja pakkotyön riskin tietyissä Keskon valikoimaan kuuluvissa tuotekategorioissa. Erityisesti
pakkotyön riski on tunnistettu myös riskimaiden ulkopuolella. Esimerkkejä systeemitason
vaikutuksesta on kausiluonteiseen työhön maatalouden alkutuotannossa sekä tekstiilialaan
liittyvä pakkotyön riski.
Kesko on tunnistanut myös taloudellisen riskin liittyen arvoketjun työntekijöihin. Mikäli
Keskon arvoketjussa ilmenee vakavia arvoketjun työntekijöiden työolojen tai ihmisoikeuksien
loukkauksia tai lapsi- tai pakkotyön käytön tapauksia, näistä voi koitua Keskolle erilaisia
taloudellisia kielteisiä vaikutuksia. Kielteiset vaikutukset voivat liittyä Keskolle aiheutuvaan
mainehaittaan ja liiketoiminnan häiriöihin liikesuhteen päättyessä tavaran- tai
palveluntoimittajan kanssa.
Kesko ei ole tunnistanut arvoketjun loppupään työntekijöihin kohdistuvia olennaisia
vaikutuksia.
T oimintaperiaatteet (S2-1)
Keskon periaatteet hankintaketjujen ihmisoikeuskysymyksiin ja työoloihin määritellään
Keskon kestävän kehityksen politiikassa sekä Keskon yhteistyökumppaneille suunnatuissa K
Code of Conduct -toimintaohjeissa. Kesko kiinnittää erityistä huomiota hankintaketjujen
ihmisoikeuskysymyksiin ja työoloihin maissa, joissa riskit ihmisoikeusloukkauksille ovat
suurimmat. Periaatteenamme on tehdä yhteistyötä vain sellaisten riskimaatavarantoimittajien
kanssa, jotka ovat sosiaalisen vastuun auditointien piirissä. Periaatteen toteutumisesta ja
tavarantoimittajavalinnoista vastaa kunkin toimialan toimialajohtaja. Kestävän kehityksen
politiikan periaatteiden toimeenpanemisesta vastaa Kesko-konsernin lakiasioista ja
vastuullisuudesta vastaava johtaja.
Keskon hallitus on vuoden 2025 lopussa hyväksynyt päivitetyn vastuullisuuspolitiikan,
entinen kestävän kehityksen politiikka, joka astuu voimaan 1.1.2026. Päivitetty
vastuullisuuspolitiikka ei sisällä merkittäviä muutoksia keskeisiin periaatteisiin, jotka ohjaavat
Keskon toimintaa liittyen arvoketjun työntekijöihin.
Kesko on laatinut ihmisoikeuksiin liittyvän sitoumuksen ja vaikutusarvioinnin YK:n yrityksiä ja
ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden mukaisesti. Kesko kunnioittaa kaikkia
kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja sitoutuu useisiin kansainvälisiin julistuksiin ja
sopimuksiin. Kesko on vuoden 2025 aikana suorittanut ihmisoikeusarvioinnin päivityksen
keskittyen arvoketjun työntekijöihin. Arvioinnissa tunnistettiin merkittävimmät
ihmisoikeusvaikutukset toimialoittain ja tuotekategorioittain. Arviointi valmistui vuoden 2025
lopussa ja arviossa esiin tulleiden havaintojen työstämistä jatketaan vuoden 2026 aikana.
Kesko edellyttää tavaran- ja palveluntoimittajiensa sitoutuvan yhteistyökumppaneille
suunnattujen K Code of Conduct -toimintaohjeiden sisältämiin vaatimuksiin. Tavaran- ja
palveluntoimittajien on kunnioitettava kaikkia kansainvälisesti tunnustettuja
ihmisoikeusperiaatteita, joista tärkeimmät ovat YK:n ihmisoikeuksien julistus ja YK:n lapsen
oikeuksia koskeva yleissopimus, OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille ja
OECD:n asianmukaisen huolellisuuden ohjeet vastuulliseen liiketoimintaan, ILO:n sopimus
työelämän perusoikeuksista ja YK:n liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat ohjeet.
Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeet sitouttavat yhteistyökumppanit
noudattamaan työoloihin liittyviä vaatimuksia, kuten vastuullista rekrytointia, asianmukaisia
työolosuhteita, kohtuullisia työaikoja, reilua palkkausta, järjestäytymisvapautta ja
kollektiivista neuvotteluoikeutta sekä työterveyttä ja -turvallisuutta. Yhteistyökumppanit
eivät saa käyttää pakkotyövoimaa sen missään muodoissa, kuten kaikki tahdosta
riippumattoman työn muodot ja ihmiskauppa. Yhteistyökumppanit eivät saa suoraan tai
epäsuorasti palkata lapsia, jotka ovat laillista työikää nuorempia.
Yhteistyökumppaneiden on varmistettava, että heidän alihankkijansa sekä tavaran- ja
palveluntoimittajansa noudattavat samankaltaisia ja vastaavan tasoisia periaatteita ja
standardeja kuin yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeissa on esitetty.

|  | 95

Vuoden 2025 aikana Keskon SpeakUp kanavan kautta tuli kaksi palveluntoimittajia koskevaa
ilmoitusta, jotka koskivat työ- ja työaikalainsäädännön rikkomista sekä tiettyjen taloudellisten
raportointivelvoitteiden hoitamatta jättämistä.
Kesko on kestävää liiketoimintaa edistävän amfori-järjestön jäsen ja mukana amfori BSCI
-aloitteessa (Business Social Compliance Initiative). Keskon omien yhteistyökumppaneiden
K Code of Conduct -toimintaohjeiden lisäksi tavaran- ja palveluntoimittajasopimuksissa on
amfori BSCI Code of Conduct -toimintaohjetta koskevat sopimuslausekkeet. Amfori BSCI
Code of Conduct -toimintaohjeella tavaran- ja palveluntoimittajat sitoutuvat huolehtimaan
ihmisoikeuksien kunnioittamisesta toimitusketjuissaan kansainvälisesti tunnustettujen
periaatteiden mukaisesti. Toimintaohje sisältää työoloihin liittyviä vaatimuksia ja
lapsityövoiman, pakkotyön ja ihmiskaupan kiellon.
Kesko on mukana International Accord for Health and Safety in the Textile and Garment
Industry -sopimuksessa, joka edistää bangladeshilaisten vaate- ja tekstiilitehtaiden
työterveyttä ja -turvallisuutta. Edellytämme, että omien tuotemerkkien vaatteita ja
kodintekstiilejä valmistavat bangladeshilaiset tehtaat ovat mukana International
Accord -prosessissa.
Kesko ohjaa sosiaalisen vastuun kannalta kriittiseksi tunnistettuja raaka-aineita sisältävien
tuotteiden hankintaa vastuullisuuslinjauksilla. Linjauksilla kaakaon, kahvin, teen, palmuöljyn,
soijan, tekstiilien sekä puun ja paperin hankinnalle pyrimme vähentämään niiden tuotantoon
liittyviä ihmisoikeushaasteita. Kyseiset linjaukset ohjaavat omien tuotemerkkien tuotteiden ja
niiden raaka-aineiden hankintaa pääasiassa kansainvälisesti hyväksyttyjen
sertifiointijärjestelmien mukaisesti tuotettuina. Sertifiointistandardit sisältävät kriteereitä
työntekijöiden työolojen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi.
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa
vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa
(S2-2)
Kesko tunnistaa, että erityisesti globaaleissa arvoketjuissa olennaisten kielteisten vaikutusten
ehkäisemiseksi tarvitaan eri toimijoiden välistä yhteistyötä. Kesko ylläpitää yhteydenpitoa
arvoketjun työntekijöihin kohdistuvista vaikutuksista ensisijaisesti sidosryhmien
yhteisaloitteiden, kuten amforin, kautta. Käymme vuoropuhelua myös esimerkiksi Reilun
kaupan kanssa. Yhteistyö Reilun kaupan kanssa keskittyy maataloustuotteiden globaaleihin
tuotantoketjuihin ja riskien vähentämiseen alkutuotannossa. Lisäksi Kesko tekee yhteistyötä
lasten oikeuksia edistävän The Centre for Child Rights and Business -organisaation kanssa.
Organisaation työryhmän jäsenenä Kesko saa ajankohtaista tietoa lapsityöstä ja sen
ehkäisemisestä säännöllisissä kokouksissa.
Arvoketjun työntekijöihin ei tällä hetkellä ole sellaista suoraa yhteydenpitoa, jonka avulla
arvoketjun työntekijöiden näkemykset otettaisiin huomioon päätöksissä tai toimissa, joiden
tavoitteena on hallita arvoketjun työntekijöihin kohdistuvia vaikutuksia.
Kesko on välillisesti yhteydessä riskimaatavarantoimittajien työntekijöihin kolmannen
osapuolen toteuttamien sosiaalisen vastuun auditointien kautta. Riskimaatavarantoimittajilla
tarkoitetaan niitä tavarantoimittajia, joiden kanssa Keskolla on tavarantoimittajasopimus ja
tavarantoimittajan kotivaltio on riskimaassa. Keskon päivittäistavarakaupassa auditointeja
edellytetään myös riskiperustaisesti laajemmin tuotteen valmistusmaan perusteella.
Kesko suosii riskimaatavarantoimittajien sosiaalisen vastuun arvioinnissa ensisijaisesti amfori
BSCI Code of Conduct -periaatteisiin perustuvia amfori BSCI -auditointeja. Hyväksymme
myös muita arviointijärjestelmiä, jos niiden kriteerit vastaavat amfori BSCI -auditoinnin tasoa
ja auditoinnin on suorittanut riippumaton osapuoli. Auditoinneista saadaan tietoa
työntekijöiden työoloista, muun muassa tuotannon työolojen turvallisuudesta, työntekijöiden
palkkauksesta ja työajoista sekä järjestäytymis- ja neuvotteluoikeuden toteutumisesta.
Työntekijöiden haastatteleminen on keskeinen osa esimerkiksi amfori BSCI, SMETA ja Reilu
kauppa -auditointeja. Auditointeja tehdään tavarantoimittajien tehtailla lähtökohtaisesti
vähintään kahden vuoden välein, tarvittaessa useammin. Vuorovaikutuksen vaikuttavuutta
arvioidaan toteutuneiden auditointien kautta. Auditointiprosessiin sisältyy seuranta-
auditoinnit, joissa seurataan sitä, miten tunnistettuja epäkohtia on parannettu. Seuranta-
auditointi vaaditaan yleensä 12 kuukauden sisällä alkuperäisen auditoinnin jälkeen.

|  | 96

Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja
kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden
esiin tuomiseksi (S2-3)
Kun Keskon arvoketjun työntekijöihin liittyviä epäkohtia ilmenee, vastuussa olevan toimialan
vastuullisuusyksikkö ja hankintahenkilöstö käsittelevät epäkohtia ja määrittelevät niille
korjaavat toimenpiteet tarpeen mukaan yhteistyössä. Tilanteista keskustellaan
tavarantoimittajan kanssa, ja tavoitteena on saada tavarantoimittaja sitoutumaan korjaaviin
toimenpiteisiin.
Kun kyseessä on vakava ihmisoikeuksiin ja työoloihin liittyvä loukkaus, Kesko toimii vuonna
2025 päivitetyn eskalaatioprosessin mukaisesti. Prosessin mukaisesti vakavat loukkaukset
käsitellään Kesko-konsernin Governance, Compliance ja Ethics -toiminnon kanssa.
Compliance ja liiketoiminta tekevät alustavan arvioinnin ja kokoavat monialaisen ryhmän
määrittämään tarvittavat toimenpiteet. Toimittajan kanssa sovitaan korjaavat toimet, tai
tarvittaessa suhde keskeytetään tai päätetään ja ilmoitetaan viranomaisille. Päätökset
dokumentoidaan ja raportoidaan keskeisille johdon tahoille. Kesko ei lopeta heti yhteistyötä
tavarantoimittajan kanssa, jos tavarantoimittaja sitoutuu korjaamaan määritellyt epäkohdat
sovitussa aikataulussa. Korjaavien toimenpiteiden tehokkuutta arvioidaan esimerkiksi
seuranta-auditointien kautta.
Amfori BSCI -auditointiprosessiin kuuluu Zero Tolerance -toimintamalli, jonka mukaan
toimitaan, kun auditoija tekee auditoinnin aikana erityisen kriittisen havainnon. Jos Keskon
arvoketjussa havaitaan lapsityövoiman käyttöä, käytössä on The Centre for Child Rights and
Business -organisaation korjaavien toimenpiteiden malli.
Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeiden mukaisesti Keskon
yhteistyökumppaneilla on oltava mekanismeja sellaisten valitusten tai huolenaiheiden
vastaanottamiseen, käsittelyyn ja vastaamiseen, jotka liittyvät mahdolliseen
yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeiden rikkomiseen.
Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeissa kerrotaan myös Keskon
kaikille avoimesta SpeakUp-ilmoituskanavasta, jonne myös arvoketjun työntekijät voivat
ilmoittaa mahdollisista huolenaiheistaan. SpeakUp-kanavasta kerrotaan tarkemmin osiossa
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen, Ilmoittajansuoja.
Loukkausten käsittelyprosessi on lähtökohtaisesti sama riippumatta siitä, mitä kautta ne ovat
tulleet Keskon tietoon. Mikäli tapaus tulee ilmi SpeakUp-ilmoituksen perusteella,
huomioidaan myös ilmoittajansuojelua koskeva lainsäädäntö ja Keskon sisäinen prosessi
tutkintaa tehtäessä.
Keskon oman ilmoituskanavan lisäksi amforin ylläpitämä ilmoituskanava amfori Speak For
Change on työntekijöiden käytettävissä Vietnamissa, Turkissa, Bangladeshissa ja neljällä
alueella Intiassa niillä Keskon tavarantoimittajien tehtailla, jotka ovat amfori BSCI -
auditointien piirissä.
T oimenpiteet (S2-4)
Keskon periaatteena on, että kaikille oman riskimaahankinnan tavarantoimittajien tehtaista
on tehty sosiaalisen vastuun auditointi. Riskimaiksi luokiteltavista maista tehdyt ostot olivat
1,2 % (0,9 %) Keskon vuoden 2025 tavaraostoista.
Vuonna 2025 riskimaatavarantoimittajien tehtaista yhteensä 970:llä (705:llä) oli voimassa
oleva sosiaalisen vastuun auditointi, jolloin auditointien kattavuus oli 97,6 % (90,7 %) kaikista
riskimaatavarantoimittajien tehtaista, joista Keskolla oli ostoja vuoden 2025 aikana.
Yleisimpiä auditointijärjestelmiä olivat amfori BSCI ja SMETA. Puuttuviksi auditoinneiksi on
laskettu tilanteet, joissa auditointi ei ole ollut voimassa tai auditointiprosessi on ollut kesken
tai viivästynyt hankinnan aikana, tai auditoinnista ei ole saatu tarvittavia tietoja. Joissakin
tilanteissa hankintoja on voinut jatkaa poikkeusluvalla tai auditointiprosessin etenemisen
aikana.
Vuodesta 2025 alkaen Kesko on ottanut käyttöön sosiaalisen vastuun auditointeja omien
merkkien tuorehedelmä- ja -vihannestoimittajilta yleistä riskimaaluokitusta laajemmin maissa,
joissa hedelmä- ja vihannesviljelmien työntekijöillä on kohonnut riski
ihmisoikeusloukkauksille. Kesko hyödyntää riskin määrittämisessä GLOBALG.A.P.:n
julkaisemaa riskimaalistaa. Auditointeja suositellaan tavarantoimittajille listan määrittelemissä
keskisuuren ja korkean riskin maissa.
Eniten puutteita amfori BSCI -auditoinneissa vuoden 2025 aikana havaittiin
työaikasäännösten noudattamiseen ja tehtaan sosiaaliseen hallintajärjestelmään liittyvissä
asioissa.

|  | 97

Vuoden 2025 aikana Kesko lopetti tilaukset neljältä tehtaalta, joissa tunnistettiin
työntekijöiden työoloihin liittyviä epäkohtia, eikä tavarantoimittajien kanssa päästy
yksimielisyyteen tehtaisiin liittyvistä tarvittavista korjaavista toimenpiteistä.
Kotimaisella marjanpoiminta-alalla on ilmennyt useiden vuosien ajan ihmiskauppaepäilyjä,
joissa on osallisena myös Keskon tavarantoimittajia. Vuonna 2025 Kesko on käynyt
vuoropuhelua tavarantoimittajiensa kanssa vastuullisista toimintatavoista, pyytänyt kirjallista
selvitystä marjanhankintakäytännöistä ja pyytänyt tavarantoimittajan avainhenkilöitä
suorittamaan K Code of Conduct -verkkokoulutuksen. Keskon vuoden 2024
kestävyysselvityksessä raportoituun keskeneräiseen oikeustapaukseen saatiin käräjäoikeuden
tuomio syksyllä 2025, jossa eräs Keskon tavarantoimittaja ja sen keskeinen avainhenkilö
tuomittiin ihmisoikeusrikkomuksista. Tavarantoimittajan Keskon kanssa käymää
vuoropuhelua sekä rikkomuksen korjaamiseksi toteutettuja toimenpiteitä pidettiin tuomiosta
ilmenneiden seikkojen ja K Code of Conduct ‑rikkomuksen vakavuuden valossa
riittämättöminä ja tavarantoimittajasopimus irtisanottiin. Toista samalla alalla toimivaa
tavarantoimittajaa koskeva ihmisoikeusloukkauksiin liittyvä käsittely käräjäoikeudessa on
kesken. Vuoropuhelu kyseisen tavarantoimittajan kanssa on aloitettu.
Syksyn 2025 aikana Kesko oli myös mukana auditoimassa yhden marja-alan
tavarantoimittajansa poiminta- ja majoitusolosuhteita. Vastuullisuusauditoinnin malli on
rakennettu yhdessä ulkopuolisen tarkastus- ja sertifiointipalveluja tarjoavan yrityksen kanssa.
Lisäksi Keskolla on tiedossaan mahdollisiin ihmisoikeusloukkauksiin liittyvä keskeneräinen
oikeustapaus, joka koskee sen kotimaista tavarantoimittajaa.
Vuonna 2025 Keskon arvoketjussa tuli esiin epäily ihmisoikeuksien rikkomisesta Keskon
tavarantoimittajan irtisanoessa työntekijöitään lakon seurauksena Panamassa. Kesko kävi
vuoropuhelua tavarantoimittajan kanssa, pyysi selvityksen tapauksesta ja jatkaa tilanteen
seuraamista.
Vahvistaakseen yhteistyökumppaneiden sitoutumista K Code of Conduct -toimintaohjeisiin,
Kesko julkaisi K Code of Conduct -verkkokoulutuksen tavarantoimittajilleen vuonna 2025.
Lisäksi Keskon tavarantoimittajilla riskimaissa on mahdollisuus osallistua Keskon
yhteistyökumppaneiden järjestämiin työoloja ja ihmisoikeuksia käsitteleviin koulutuksiin.
Vuoden 2025 aikana 205 (62) Keskon tavarantoimittajaa osallistui amforin koulutuksiin,
joiden aiheina oli esimerkiksi työntekijöiden oikeudenmukainen palkkaus ja työajat,
nollatoleranssi väkivaltaa ja häirintää vastaan sekä sosiaalinen hallintajärjestelmä.
Kesko järjestää hankintaorganisaatioilleen vastuullisen hankinnan koulutuksia. Vuonna 2025
Kesko järjesti laajan koulutuksen työperäisen hyväksikäytön tunnistamisesta
alihankintaketjuissa yhteistyössä Diakonissalaitoksen, Ihmiskaupan uhrien
auttamisjärjestelmän, Keskusrikospoliisin, Etelä-Suomen aluehallintoviraston ja Euroopan
kriminaalipolitiikan instituutin (HEUNI) kanssa.

|  | 98

S4 KULUTTAJAT JA
LOPPUKÄYTTÄJÄT

Toimintaperiaatteet (S4-1) ............................ | 99
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa (S4-2) .............................................................. | 101
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenaiheiden esiin tuomiseksi (S4-3) ........................................... | 102
Toimenpiteet (S4-4) ...................................... | 103
Tavoitteet ja tavoitteissa edistyminen (S4-5) .............................................................. | 104

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (ESRS 2 SBM-3)
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Aihe | Kuvaus | Hallinta
Terveys ja turvallisuus: Terveellisten valintojen mahdollistaminen | Mahdollinen myönteinen vaikutus: Keskolla on mahdollisuus vaikuttaa kuluttajien ja loppukäyttäjien terveyteen tarjoamalla terveellisempiä tuotteita, jotka sisältävät vähemmän suolaa, sokeria tai tyydyttynyttä rasvaa. | • Suolan, sokerin ja rasvan määrän vähentäminen omien merkkien ruokatuotteissa tuotteiden ravintosisältöjä uudistamalla.
Terveys ja turvallisuus: Tuoteturvallisuus | Mahdollinen kielteinen vaikutus: Puutteet Keskon myymien tuotteiden turvallisuudessa voivat aiheuttaa kuluttajille ja loppukäyttäjille merkittäviä terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. | • Dokumentoidut omavalvontasuunnitelmat elintarvikkeiden turvallisuuden hallintaan. • Turvallisuus- ja laatujärjestelmät.
Terveys ja turvallisuus: Tuoteturvallisuus | Riski: Tuoteturvallisuusriskin toteutumisesta voi aiheutua mainehaittaa sekä sillä voi olla korvausvelvollisia seuraamuksia Keskolle. | • Dokumentoidut omavalvontasuunnitelmat elintarvikkeiden turvallisuuden hallintaan. • Riskienarvioinnit ja prosessien jatkuva parantaminen.
Yksityisyys: Tietosuoja | Mahdollinen kielteinen vaikutus: Kesko käsittelee toiminnassaan suuria määriä dataa, joka liittyy kuluttajien henkilötietoihin. Puutteet Keskon tietosuojaperiaatteissa ja henkilötietojen käsittelyn prosesseissa voivat altistaa kuluttajat henkilötietojen väärinkäytöksille. | • Tietosuojan compliance-ohjelmalla varmistetaan, että osaaminen ja toimintaohjeiden tuntemus ovat korkealla tasolla henkilötietojen suojaamiseen liittyen.
Yksityisyys: Tietosuoja | Riski: Tietosuojariskin toteutumisesta voi aiheutua mainehaittaa sekä sillä voi olla korvausvelvollisia seuraamuksia Keskolle. | • Riskienarvioinnit henkilötietojen käsittelyn suunnitteluvaiheessa. • Tietosuojariskin hallinta osana vuosittaista riskiarviointia.

|  | 99

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ja
vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa
Kesko toimii kuluttaja-asiakasmarkkinassa erityisesti Suomessa. Muissa Keskon
toimintamaissa, joissa Kesko toimii rakentamisen ja talotekniikan kaupassa, Kesko toimii
pääasiassa yritysasiakaskaupassa.
Kauppiasliiketoimintamallissa Kesko myy tuotteet kauppiasyrittäjille, jotka harjoittavat
vähittäiskauppaa Keskon vähittäiskauppaketjuissa, jotka myyvät tuotteet edelleen kuluttajille.
Keskon vähittäiskauppaketjuja ovat K-ruokakaupat, K-rautakaupat ja pääosa Intersporteista,
joissa kauppiasyrittäjät harjoittavat vähittäiskauppatoimintaa. Foodservice-liiketoiminnassa
Kespro myy tuotteita asiakasyrityksille, jotka edelleen myyvät tai tarjoavat tuotteita
loppukäyttäjille.
Keskon omaa vähittäiskauppaa, joissa Kesko myy tuotteet suoraan kuluttajille, ovat
Suomessa autokauppa, K-Citymarketin käyttötavarakauppa, Budget Sport sekä osa
Intersportin myynnistä. Onnisen liiketoiminta kaikissa sen toimintamaissa on
yritysasiakaskauppaa. Rautakaupassa Suomen ulkopuolella Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa
liiketoiminta on pääsääntöisesti omaa vähittäiskauppaa. Rautakaupan ketjut toimivat pääosin
yritysasiakaskaupassa, mutta ovat myös kuluttajille avoimia.
Tuotteiden laatu ja turvallisuus ovat keskeinen osa Keskon toimintaa. Tuotteiden tulee
täyttää lainsäädännön, viranomaisvaatimusten ja Keskon omien laatukriteerien edellyttämät
vaatimukset. Selkeät tuotetiedot ja asianmukaiset käyttöohjeet tukevat tuotteiden turvallista
ja tarkoituksenmukaista käyttöä.
Keskon laajassa tuotevalikoimassa on tuotteita, joilla voi olla kielteisiä vaikutuksia kuluttajien
ja loppukäyttäjien terveyteen. Näiden tuotteiden myynti on tarkoin säänneltyä ja niiden
myynnissä noudatetaan tuotteiden myynnille asetettuja lakeja. Terveydelle haitalliset tuotteet
sisältävät haitoista varoittavia pakkausmerkintöjä, ja niiden myynnissä noudatetaan erityistä
huolellisuutta myyntirajoitusten ja omavalvonnan periaatteita noudattaen.
Keskon toiminta perustuu tietoon ja sen käsittelyyn Keskon toimintaympäristössä. K-ryhmän
(Keskon ja ketjukauppojen) kanta-asiakasohjelmaan, K-Plussaan, kuuluvat kuluttajat on
tunnistettu merkittäväksi henkilöryhmäksi, joiden tietoja kerätään. Tietoja käytetään
asiakkaan palvelemiseen yksilöllisesti ja tietojen avulla voidaan tarjota henkilökohtaisia etuja
ja palkitsemisia ja merkityksellisiä tietoja valikoimista ja palveluista. Asiakastietoa
hyödynnetään myös liiketoiminnan johtamisessa ja tuotteiden ja palveluiden kehittämisessä.
Keskon liiketoimintamallissa Keskon kanssa asioivien kuluttajien ja loppukäyttäjien joukko on
laaja. Erityisesti Suomessa Keskon kanssa asioivia kuluttajia tai Keskon toiminnan piirissä
olevia loppuasiakkaita on runsaasti. Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvia mahdollisia
kielteisiä vaikutuksia on tunnistettu liittyen tuotteiden turvallisuuteen ja tietosuojaan.
Kummassakin tapauksessa mahdolliset kielteiset vaikutukset ovat luonteeltaan yksittäisiä
tapauksia. Mahdolliset kielteiset vaikutukset koskevat Keskon kanssa asioivien kuluttajien ja
loppukäyttäjien joukkoa. Tuoteturvallisuuden näkökulmasta Kesko ei ole tunnistanut
kuluttajien ja loppukäyttäjien joukosta erityisiä ryhmiä, joihin mahdolliset vaikutukset
kohdistuisivat. K-Plussa kanta-asiakasohjelman jäsenet on tunnistettu henkilöiksi, joiden
henkilötietoja Kesko käsittelee eniten.
Tuoteturvallisuuteen ja tietosuojaan liittyvien mahdollisten kielteisten vaikutusten ja riskien
välillä on selkeä riippuvuussuhde. Mikäli tuoteturvallisuuteen tai tietosuojaan liittyvä vakava
kielteinen vaikutus toteutuu, tästä voi seurata Keskolle taloudellisia vaikutuksia myös
riskien realisoituessa.
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvat mahdolliset myönteiset vaikutukset liittyvät Keskon
omien merkkien elintarvikkeisiin ja näiden tuotteiden ravintosisältöjen terveellisyyteen.
Kesko toimii päivittäistavarakaupassa Suomessa, jolloin vaikutus rajautuu Keskon
päivittäistavarakaupan asiakkaisiin Suomessa.
Toimintaperiaatteet (S4-1)
Kesko on K Code of Conduct -toimintaohjeissaan sitoutunut noudattamaan kansainvälisesti
tunnustettuja ihmisoikeuksia kaikessa toiminnassa. Asiakkaat on tunnistettu yhdeksi
sidosryhmäksi, joiden ihmisoikeuksiin Keskon toiminnalla on vaikutusta. Asiakkaiden
ihmisoikeuksien toteutumisessa K Code of Conduct -toimintaohjeet korostavat asiakkaiden ja
muiden sidosryhmien yhdenvertaista kohtelua, asiakkaiden asioinnin turvallisuudesta,
esteettömyydestä ja saavutettavuudesta huolehtimista sekä sitä, että Keskon tarjoamat
tuotteet ja palvelut ovat turvallisia käyttää. K Code of Conduct -toimintaohjeissa käsitellään
tiedon vastuullista käyttämistä. Tiedon vastuullinen hyödyntäminen on määritelty

|  | 100

tarkoittamaan läpinäkyvyyttä, korkeaa tietosuojaa ja kestävän arvon luomista liiketoiminnalle
ja sidosryhmille.
Keskon ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset on lueteltu osiossa G1 Liiketoiminnan
harjoittaminen, Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet
(G1-1). Vuonna 2025 Keskon tietoon ei tullut epäiltyjä tai todennettuja
ihmisoikeusloukkauksia liittyen kuluttajiin tai loppukäyttäjiin.
Terveellisten valintojen mahdollistaminen
Keskolla on kaupan alan toimijana mahdollisuuksia helpottaa kuluttaja-asiakkaidensa
hyvinvointia edistäviä ruokavalintoja päivittäistavarakaupan toimialalla. Tukeakseen kuluttajia
tekemään terveellisempiä valintoja K esko on sitoutunut uudistamaan
päivittäistavarakaupassa omien tuotemerkkien tuotteiden ravintosisältöjä vähentämällä niissä
olevan suolan, sokerin ja tyydyttyneen rasvan määrää. Ravintosisältöä uudistetaan etenkin
arjen perustuotteissa, jolloin kuluttaja-asiakkaiden suolan, sokerin ja tyydyttyneen rasvan
saanti vähenee. Omien tuotemerkkien ravintosisältöjen uudistamisen tavoitteiden
edistäminen on päivittäistavarakaupan toimialalla ketjuliiketoiminnan tavarakaupan
johtajan vastuulla.
Tuoteturvallisuus
Laadukkaiden ja asiakkaiden odotukset täyttävien tuotteiden tarjoaminen on Keskon
toiminnan kulmakiviä. Jokaisella Keskon kolmella toimialalla on omat määritellyt
toimintaperiaatteensa ja prosessinsa tuotteiden turvallisuuden ja laadun varmistamiseksi.
Toimialojen erilaiset tuotteet ja erilaiset liiketoimintamallit vaativat toimialakohtaiset
periaatteet tuoteturvallisuuteen liittyen. Kunkin toimialan toimialajohtaja on vastuussa
tuoteturvallisuuden ja laadun periaatteiden toteutumisesta.
Päivittäistavarakauppa
Päivittäistavarakaupassa laadunvarmistus pohjautuu ketjutettuun omavalvontaan. Jokaisella
vaiheella kuten hankinnalla, varastoinnilla, kuljetuksella, ruokakaupoilla ja noutotukuilla on
oma dokumentoitu omavalvontasuunnitelmansa. Omavalvontasuunnitelmissa on kuvattu
keinot, joilla hallitaan elintarvikkeiden turvallisuus ketjun eri vaiheissa. Tuotannon
omavalvontasuunnitelmat ovat HACCP-pohjaisia (Hazard Analysis and Critical Control
Points) ja perustuvat elintarviketurvallisuusvaarojen kartoitukseen. Hankinnan
omavalvontasuunnitelma kattaa kaikki Keskon valikoimiin kuuluvat elintarvikkeet. Kesko
edellyttää, että omien merkkituotteiden tavarantoimittajan valmistuslaitoksella on käytössä
voimassaoleva sertifioitu Keskon hyväksymä tuoteturvallisuusjärjestelmä tai Kesko on
toteuttanut valmistuslaitoksen auditoinnin.
K-ruokakauppojen ja Kespron kuljetuksista ja varastoinnista vastaavalla K-Logistiikalla sekä
Keskon tytäryrityksillä Reinin Lihalla ja Kalatukku E. Erikssonilla on sertifioitu
elintarviketurvallisuusjärjestelmä (FSSC 22000). Elintarviketurvallisuusjärjestelmä keskittyy
elintarviketurvallisuuteen liittyvien vaarojen arviointiin sekä niitä ennaltaehkäisevien
toimintatapojen varmistamiseen. Järjestelmän perusajatuksena on jatkuva parantaminen.
Järjestelmät edellyttävät myös reagoimisen erilaisiin poikkeamatilanteisiin.
Päivittäistavarakaupan laatu ja tuotekehitys -yksikön tuotelaatupäälliköt valvovat omien
merkkien ja oman maahantuonnin tuotteiden tuoteturvallisuutta ja laatua. Tuotelaatupäälliköt
ottavat tuotteista näytteitä tuotekehitysvaiheessa ennen tuotteen tuomista markkinoille.
Markkinoilla olevista tuotteista otetaan näytteitä vuosittain laadittavan tuoteryhmäkohtaisen
riskiarviointiin perustuvan suunnitelman mukaisesti sekä tarvittaessa asiakkaiden antamien
palautteiden perusteella. Näytteet tutkitaan laatu ja tuotekehitys -yksikön omassa ISO 17025
-akkreditoidussa laboratoriossa (T251) ja tuotekehityskeittiössä sekä tarvittaessa
akkreditoiduissa alihankintalaboratoriossa.
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan omien merkkien ja oman maahantuonnin tuotteiden
laatua varmistavat rakentamisen ja talotekniikan kaupan laatupäällikkö yhteistyössä
tuotepäälliköiden, hankintayksikön ja logistiikkakeskusten kanssa. Tuotteille on pääosin
olemassa tuotestandardit, jotka asettavat tuotteelle tarvittavan laadunvarmistustason ja
mahdolliset testaus- ja hyväksyntävaatimukset. Hankintasopimuksessa määritellään erikseen
omien merkkien tuotteita koskevat vaatimukset.
Onnisen yksiköillä ja rakentamisen yrityspalveluyksiköllä Suomessa sekä Kesko AB:lla
Ruotsissa on käytössä sertifioitu ISO 9001 -laadunhallintajärjestelmä. Järjestelmä edellyttää
laadunvarmistustoimenpiteiden olemassaoloa, reagoimista erilaisiin poikkeamatilanteisiin ja
toiminnan jatkuvaa parantamista.

|  | 101

Autokauppa
Autokaupassa Kesko toimii Volkswagen-, Audi-, SEAT-, CUPRA-, Porsche- ja Bentley-
henkilöautojen sekä Volkswagen-hyötyautojen maahantuojana. Keskon velvollisuutena on
dokumentoida havaitut turvallisuuteen kohdistuvat kuluttajien esiin tuomat ongelmat ja
raportoida ne valmistajalle. Takaisinvetokampanjoista vastaa valmistaja, joka antaa tiedon
kampanjan sisällöstä ja autoista, joihin kampanja kohdistuu. Kesko vastaa kampanjan
toimeenpanosta omalla markkina-alueellaan.
Käytettyjen autojen vastaanottamiselle ja autojen kunnon tarkastamiselle on olemassa
arviointiprosessi, jossa tarkastetaan auton kunto ja tunnistetaan mahdolliset korjattavat viat
ennen auton uudelleenmyyntiä. Arviointiprosessin yhteydessä asiakkaan kanssa täytetään
kuntoarviotyökalulla ajoneuvon arviokortti, jonka tiedot asiakas vahvistaa allekirjoituksellaan.
Lisäksi autosta kerätään kattavat tiedot uudelleenmyyntiä varten.
Tietosuoja
Keskon tietosuojan periaatteet on kuvattu tietosuojapolitiikassa ja K Code of Conduct
-toimintaohjeissa. Oikeus henkilötietojen suojaan on jokaiselle ihmiselle kuuluva perusoikeus.
Tietosuojapolitiikka määrittää periaatteet, toimintatavat ja vastuut henkilötietojen
lainmukaisen käsittelyn ja tietosuojan korkean tason varmistamiseksi Keskossa.
Tietosuojapolitiikka kattaa Keskon yhtiöiden toiminnot kaikissa Keskon toimintamaissa.
Tietosuojalla on kiinteä yhteys tietoturvaan, jota koskevat periaatteet on määritelty Keskon
tietoturvapolitiikassa. Tietosuojapolitiikka, tietoturvapolitiikka ja K Code of Conduct
-toimintaohjeet ovat Keskon hallituksen hyväksymiä. Keskon pääjohtajalla on kokonaisvastuu
tietosuojan toteuttamisesta ja sen johtamisesta. Liiketoiminta- ja konsernijohdolla on vastuu
tietosuojan toteutumisesta ja valvonnasta omissa yksiköissään. Tietosuojapolitiikan omistaa
ja sen päivittämisestä vastaa K Lakiasiat ja vastuullisuus -yksikkö.
Kukin liiketoimintayksikkö tai rekisterinpitäjä arvioi ja valvoo tietosuojan toteutumista omissa
toiminnoissaan. Tietosuojavastaavat omilla toiminta-alueillaan ovat vastuussa
tietosuojakäytäntöjen kehittämisestä, koulutuksesta ja valvonnasta.
Perustana tietosuojan turvaamisessa on riskilähtöisyys. Tietosuojariskien hallinta on osa
Keskon riskienhallintaprosessia. Kesko suorittaa tietosuojan tehokkaan toteuttamisen
varmistamiseksi tietosuojariskin arviointeja henkilötietojen käsittelyn suunnitteluvaiheessa
sekä osana vuosittaista riskiarviointia. Erityistä huomiota kiinnitetään henkilötietojen
käsittelyn ulkoistustilanteisiin.
Keskon hallitus on vuoden 2025 lopussa hyväksynyt päivitetyn tietosuojapolitiikan, joka astuu
voimaan 1.1.2026. Päivitetty tietosuojapolitiikka ei sisällä merkittäviä muutoksia tietosuojan
keskeisiin periaatteisiin. Politiikan sisältöä, vastuita ja tietosuojan organisointia on
päivitetyssä politiikassa selkiytetty.
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa
kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa (S4-2)
Kesko tarjoaa lukuisia kanavia yhteydenpitoon kuluttaja-asiakkaiden kanssa ja palautteen
antamiseen. Suomessa Keskolle keskeisimmät kanavat ovat Hymy-asiakaspalautejärjestelmä,
kaksi kertaa vuodessa K-ruokakaupoille ja K-rautakaupoille toteuttava
asiakastyytyväisyystutkimus, jatkuva pulssimuotoinen NPS-tutkimus (NPS: Net Promoter
Score) sekä asiakasyhteisö K-Kylä. Säännölliset asiakastyytyväisyystutkimukset ja
asiakkaiden nettosuositteluindeksin seuranta (NPS) tarjoavat Keskolle ajantasaista tietoa
asiakaskokemuksesta ja -tyytyväisyydestä sekä kuluttajiin tai loppukäyttäjiin kohdistuvien
toimien tehokkuudesta.
Asiakaspalaute- ja asiakaskokemusta mittaavia tutkimuksia hyödynnetään jatkuvasti
kauppojen, verkkokaupan ja muiden digitaalisten kanavien asiakaskokemuksen
kehittämiseen. Suomessa yksi keskeinen yhteydenpitokanava kuluttaja-asiakkaiden kanssa
on K-Kylä-asiakasyhteisö, jota hyödynnetään kaikilla kolmella toimialalla. K-Kylä tarjoaa
kanavan asiakkaiden kokemusten, odotusten ja tarpeiden ymmärtämiseen. K-Kylän tavoite
on lisätä asiakasymmärrystä sekä kehittää liiketoimintaa asiakaslähtöisesti. Yhteisön kautta
Kesko saa laadullista tietoa, joka täydentää muuta asiakasdataa ja tukee kehitystyötä
esimerkiksi valikoimissa, myymälä- ja palvelukonsepteissa sekä asiakasviestinnässä.
Tutkimusten tuloksena voidaan esimerkiksi tarkentaa tuotevalikoimia, kehittää omien
tuotemerkkien ominaisuuksia ja parantaa palveluiden käytettävyyttä. Näin K-Kylä tukee
Keskon liiketoiminnan kehittämistä ja auttaa suuntaamaan toimenpiteitä asiakkaiden
tarpeiden mukaisesti.

|  | 102

K-Kylä-asiakasyhteisön kautta Kesko voi olla yhteydessä asiakasyhteisön jäseniin
kyselytutkimusten muodossa tai rekrytoida sen jäseniä osallistumaan haastatteluihin tai
käyttäjätestaukseen. Vuonna 2025 K-Kylässä tehtiin noin 90 erilaista tutkimusta, joihin
liittyen saatiin noin 87 000 yksittäistä vastausta. Vuoden 2025 aikana K-Kylä-asiakasyhteisö
kasvoi ja vuoden lopussa asiakasyhteisössä oli noin 68 000 (44 000) jäsentä.
Keskolla on prosessit ja kanavat, jotka mahdollistavat yhteydenpidon kuluttaja-asiakkaiden
kanssa tietosuojaan liittyvissä asioissa. Suomessa Keskolla on verkkosivuillaan julkinen
tietosuojaportaali, johon on koottu tietoa ja ohjeita tietosuojaan liittyen. Henkilö voi tehdä
omia tietojaan koskevia toimenpidepyyntöjä tietosuojaportaalissa tai ottamalla yhteyttä
rekisterikohtaisiin yhteyspisteisiin tai asiakaspalvelukanaviin. Esille nostettuihin kysymyksiin
ja pyyntöihin vastataan ilman tarpeetonta viivytystä.
Rekisteröidyt voivat ottaa yhteyttä tietosuojavastaavaan kaikissa asioissa, jotka liittyvät
heidän henkilötietojensa käsittelyyn ja tietosuoja-asetukseen perustuvien oikeuksiensa
käyttöön ja tietosuojavastaava huolehtii siitä, että rekisteröity saa vastauksen
yhteydenottoonsa. Tietosuojavastaavan yhteysosoite kerrotaan kussakin
tietosuojaselosteessa.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja
kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille
huolenaiheiden esiin tuomiseksi (S4-3)
Keskolla on kanavat, joiden kautta kuluttajat tai loppukäyttäjät voivat olla yhteydessä
Keskoon mahdollisten kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja huolenaiheiden
esiintuomiseksi. Kaikilla Keskon liiketoiminta-alueilla on internet-sivustot, joiden kautta
asiakkaat voivat antaa palautetta, ilmoittaa ongelmatilanteesta tai tehdä tuotereklamaation.
Keskon omien merkkituotteiden pakkaukset sisältävät Keskon asiakaspalvelun yhteystiedot.
Asiakkaat voivat olla myös puhelimitse yhteydessä Keskon asiakaspalveluun tai olla
yhteydessä Keskoon eri sosiaalisen median kanavissa. Lisäksi kaupat välittävät
tuotepalautteita Keskolle.
Eri kanavien kautta tulleet palautteet kirjataan asiakaspalvelujärjestelmiin, joihin kirjataan
myös palautteen käsittelyn eteneminen ja ratkaisu. Palautteita ja tuotereklamaatioita
seurataan, ja useampi samasta asiasta lyhyen ajan sisällä vastaanotettu palaute johtaa
tarkempiin selvityksiin ja mahdollisesti korjaaviin toimenpiteisiin. Päivittäistavarakaupan
toimialalla Kesko otti vuoden 2025 alussa käyttöön uuden asiakaspalvelujärjestelmän, joka
parantaa kuluttaja-asiakaspalvelun asiakastyytyväisyyden seurantaa. Päivittäistavarakaupan
toimialan kuluttajapalvelun asiakastyytyväisyyden keskiarvo oli 94 % vuonna 2025. Ylin
operatiivinen vastuu yhteydenpitokanavista ja niiden toimivuudesta on kunkin toimialan
toimialajohtajalla.
Vuonna 2025 päivittäistavarakaupan kuluttajapalvelu vastaanotti yhteensä noin 25 700
(25 600) omia tuotemerkkejä koskevaa kuluttaja-asiakaspalautetta, joista
tuotereklamaatioita oli yhteensä noin 15 800 (18 500). Rakentamisen ja talotekniikan
kaupassa K-Raudan kokonaisreklamaatioiden määrä oli noin 37 600 (39 400), joista
tuotereklamaatioita oli yhteensä noin 10 900 (11 200).
Väärinkäytösepäilyihin liittyen kuluttajat ja loppukäyttäjät voivat tehdä ilmoituksen myös
SpeakUp-kanavan kautta. SpeakUp-kanavasta on kerrottu tarkemmin kestävyysselvityksen
osiossa G1 Liiketoiminnan harjoittaminen. SpeakUp-kanava ei kuitenkaan ole erityisesti
kohdennettu kuluttajien ja loppukäyttäjien yhteydenpidon kanavaksi, vaikka kanava on myös
kuluttajille avoin. Kesko ei erikseen arvioi kuluttajien ja loppukäyttäjien luottamusta
SpeakUp-kanavaan.
Kesko on määritellyt tietoturvaloukkausten yhteydessä käytettävän prosessin. Mikäli
tietosuojan epäillään vaarantuneen, asia tutkitaan viipymättä. Tutkintaan osallistuvat
kulloisenkin tarpeen mukaan osallisen liiketoimintayksikön edustajat, tietoturva- ja
riskienhallintatiimit sekä tietosuojavastaava. Kesko dokumentoi kaikki tietoturvaloukkaukset
lainsäädännön vaatimusten mukaisesti ja tekee vahvistetusta tietoturvaloukkauksesta
ilmoituksen tietosuojaviranomaiselle ilmoituskynnyksen ylittyessä. Kesko ilmoittaa
tietoturvaloukkauksesta viipymättä myös henkilölle, jonka tietosuoja on vaarantunut,
tietosuoja-asetuksen edellyttämissä tilanteissa.

|  | 103

Toimenpiteet (S4-4)
Tuoteturvallisuus
Päivittäistavarakaupan laatu- ja tuotekehitysyksikkö päättää omien tuotemerkkien
takaisinvedosta ja vastaa tiedottamisesta Keskon sisäisesti, K-ruokakaupoille, Kespron B2B-
asiakkaille, kuluttajille ja viranomaisille. Kun kyse on muista kuin omien merkkien tuotteista,
tavarantoimittaja tai tuotteen maahantuoja vastaa omien tuotteidensa tuoteturvallisuudesta
ja päättää takaisinvedosta. Keskon laatu- ja tuotekehitysyksikkö vastaa takaisinvedon
tiedottamisesta tavarantoimittajalta saadun tiedon perusteella.
Päivittäistavarakaupassa tehtiin yhteensä 149 (170) tuotteiden takaisinvetoa vuonna 2025.
Näistä 34 (34) koski omien merkkien tai oman maahantuonnin tuotteita. Muissa tapauksissa
Kesko avusti tuotteiden valmistajia takaisinvedoissa. Takaisinvetoja, joissa tuotevialla tai
-virheellä voi olla terveydellisiä vaikutuksia, oli omien merkkien tuotteissa vuoden 2025
aikana yhteensä 1 (3) kappaletta.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupassa laatupäälliköt vastaavat yhdessä tuotepäällikön
kanssa omien merkkien tuotteiden takaisinvedosta ja näihin liittyvistä toimenpiteistä.
Tiedottaminen tapahtuu Keskossa sisäisesti, K-Rauta-kaupoille, Onniselle, asiakkaille
ja viranomaisille.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupassa Suomessa vuonna 2025 ei ollut omien merkkien tai
oman maahantuonnin julkisia takaisinvetoja, joka vaatisi tuotteen takaisinvetoa asiakkaalta.
Vuoden 2024 aikana tehtiin yksi myynnistä poisto, jossa tuote vedettiin pois myyntikanavista.
Vastaavia tapauksia ei ollut vuoden 2025 aikana.
Vuonna 2025 K-Auton edustamilla merkeillä alkoi yhteensä 19 (22) takaisinkutsukampanjaa.
Lisäksi vuoden 2025 aikana Keskon tietoon on tullut yhteensä viisi ladattavien ajoneuvojen
tulipaloa. Tilanteissa, joissa Keskon tietoon tulee Keskon maahantuoman automerkin tulipalo,
Kesko on yhteydessä ajoneuvon valmistajaan, kuten kaikista turvallisuuspoikkeamista.
Keskolla ja ajoneuvojen valmistajalla on omat toimenpideprosessinsa turvallisuuspoikkeamiin
vastaamiseksi.
Tietosuoja
Keskolla on tietosuojan compliance-ohjelma, jonka avulla varmistetaan, että osaaminen ja
toimintaohjeiden tuntemus on korkealla tasolla tietosuojaan liittyvissä asioissa. Compliance
-ohjelmalla pyritään järjestelmällisesti edistämään tietosuojakulttuuria tarjoamalla
säännöllistä koulutusta sekä sisäistä viestintää tietosuoja-aiheisiin liittyen. Pyrimme
ennakoivaan lähestymistapaan ja olemme sitoutuneet jatkuvasti parantamaan
tietosuojakäytäntöjä. Arvioimme säännöllisesti tietosuojapolitiikkaa ja muuta
tietosuojaohjeistusta, menettelytapoja ja teknologioita tunnistaaksemme parannuskohteita ja
varmistaaksemme, että pystymme toteuttamaan riskiä vastaavan turvallisuustason
henkilötietoja käsiteltäessä.
Tietosuojaohjeistukset käsittävät konsernin tietosuojakäsikirjan sekä maakohtaiset
täydentävät ohjeet. Tietosuojaohjeistukset koskevat koko henkilöstöä ja käsittävät keskeiset
säännöt, toimintaohjeet ja prosessit tietosuojan toteuttamiseen sekä poikkeamien ja riskien
tunnistamiseen ja käsittelyyn. Jokaisen henkilötietoja käsittelevän työntekijän
perehdytysohjelmaan sekä jatkuvaan koulutukseen kuuluu roolin edellyttämän tietosuojan
osaamistason saavuttaminen ja ylläpitäminen. Jokaisen henkilötietoja käsittelevän
työntekijän tulee suorittaa tietosuojan verkkokoulutus kahden vuoden välein.
Säännöllinen tietosuojan riskiarviointi muodostaa tietosuojan vuosisuunnitelman ja -ohjelman
suuntaviivat. Lisäksi Kesko tekee sisäistä ja teettää ulkoista tietosuoja-auditointia tarve- ja
riskiperusteisesti.
Vuonna 2025 Kesko käsitteli Suomessa 936 (875) tietosuojaportaalin kautta tullutta
toimenpidepyyntöä. Lisäksi toimenpidepyyntöjä käsiteltiin muissa kanavissa. Suomessa
Kesko-konserni havaitsi ja tutki toiminnoissaan vuonna 2025 yhteensä 273 (347)
tietoturvaloukkausta, joista 44 (63) ilmoitettiin myös tietosuojavaltuutetun toimistolle.
Muissa toimintamaissa havaittiin yhteensä 8 (6) tietoturvaloukkausta, joista 4 (3) ilmoitettiin
paikallisille toimivaltaisille valvontaviranomaisille. Yksittäisissä tapauksissa
tietoturvaloukkauksesta ilmoitettiin myös rekisteröidylle.
Kesko tai sen tytäryhtiöt eivät ole saaneet toiminnastaan huomautuksia
tietosuojavaltuutetulta vuoden 2025 aikana. Tietosuojavaltuutetun toimisto on tehnyt
saamiensa reklamaatioiden johdosta kolme lisäselvityspyyntöä, joihin on vastattu ajallaan.

|  | 104

Tavoitteet ja tavoitteissa edistyminen (S4-5)
Kesko on asettanut tavoitteen omien tuotemerkkien tuotteiden ravintosisältöjen
uudistamiselle vähentämällä niissä olevan suolan, sokerin ja tyydyttyneen rasvan määrää.
Kesko ei ole asettanut mitattavia aikasidonnaisia tavoitteita tuoteturvallisuuteen ja
tietosuojaan liittyen, mutta seuraa säännöllisesti tiettyjä mittareita näihin aiheisiin liittyen.

| Lähtövuosi | 2025 | 2024 | Tavoite
Suolan määrä omien merkkien tuotteissa, kg | 2021 | 18 940 | 15 353 | 2025 | 50 000
Sokerin määrä omien merkkien tuotteissa, kg | 2021 | 233 643 | 97 171 | 2025 | 200 000
Tyydyttyneiden rasvojen määrä omien merkkien tuotteissa, kg | 2021 | 38 393 | 32 347 | 2025 | 50 000

Vuoden 2025 aikana yhteensä 36 (42) tuotteen ravintosisältöä uudistettiin, millä saavutettiin
yhteensä 3 499 kg (7 535 kg) vähennys suolan, 135 636 kg (19 833 kg) vähennys sokerin ja 5
968 kg (4 174 kg) vähennys tyydyttyneen rasvan määrässä. Yhteensä 125 (89) omien
merkkien tuotteiden ravintosisältöjä on uudistettu 2025 vuoden loppuun mennessä.
Vuoden 2025 loppuun mennessä tehtyjen ravintosisältöjen uudistusten perusteella Kesko on
saavuttanut asettamansa tavoitteen sokerin määrän vähentämiseksi omien tuotemerkkien
tuotteissa. Suolan ja tyydyttyneen rasvan vähentämisen tavoitteissa taas jäätiin vuoden 2025
tavoitetasosta. Kesko jatkaa jatkossakin omien tuotemerkkien tuotteiden ravintosisältöjen
seurantaa ja kehittämistä erityisesti suolan ja tyydyttyneen rasvan vähentämiseksi.
Laadintaperiaatteet
Tavoite lasketaan suhteuttamalla muuttuneet ravintosisällöt lähtötasoon, eli siihen, kuinka
paljon suolan, sokerin ja tyydyttyneen rasvan määrää on vähennetty tuotteiden
ravintosisältöjen uudistamisen yhteydessä suhteessa lähtötason volyymiin.

|  | 105

HALLINTOTAPATIEDOT
G1
LIIKETOIMINNAN
HARJOITTAMINEN

Yrityskulttuurin ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet (G1-1) ................................................................ | 106
Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin (G1-2) ................................................................ | 108
Korruption ja lahjonnan ehkäisy (G1-3) ......... | 108
Vahvistetut korruptio- tai lahjontatapaukset (G1-4) ................................................................ | 109

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet (ESRS 2 SBM-3)
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet

Aihe | Kuvaus | Hallinta
Yrityskulttuuri | Mahdollinen myönteinen vaikutus: K Code of Conduct tukee eettisen yrityskulttuurin periaatteita. Keskolla on kaksi versiota K Code of Conduct -toimintaohjeista: yksi koko K-ryhmän kattava Code of Conduct sekä erillinen Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct. Molemmat tukevat eettisen yrityskulttuurin periaatteita läpi arvoketjun. | Yrityskulttuuria vahvistetaan koulutuksella ja viestinnällä sekä mahdollisten tapausten tehokkaalla tutkinnalla. Tone from the top eli johdon osallistuminen ja esimerkin näyttäminen muokkaavat vahvasti yrityskulttuuria.
Yrityskulttuuri | Riski: Kestävän kehityksen sääntelyn lisääntyminen voi johtaa muutoksiin liiketoimintamallissa sekä edellyttää investointeja puhtaasti lainsäädännön vaatimuksiin vastaamiseksi. | Sääntelymuutoksia seurataan aktiivisesti ja muutosten vaikutusta liiketoimintaan arvioidaan etupainotteisesti.
Ilmoittajansuoja | Mahdollinen myönteinen vaikutus: Keskolla on henkilökunnalle, asiakkaille, tavarantoimittajille ja muille sidosryhmille avoin luottamuksellinen SpeakUp- kanava. Keskolla on käytössä häirinnän ja syrjinnänvastaiset periaatteet, jotka ehdottoman vastatoimien kiellon mukaisesti takaavat, että tapauksista tai epäillyistä tapauksista ilmoittaminen ei vaikuta haitallisesti raportoijaan tai hänen työsuhteeseensa. | SpeakUp-kanavasta viestitään, jotta kanavasta ja ilmoittajansuojelun periaatteesta tiedetään ja ilmoituksia uskalletaan tehdä. Ilmoitukset tutkitaan ripeästi ja puolueettomasti ja varmistetaan, että vastatoimien kielto pitää myös käytännössä.
Korruptio ja lahjonta | Mahdollinen kielteinen vaikutus: Mahdolliset korruptio- ja lahjontatapaukset vaikuttavat kielteisesti yhteiskuntaan ja heikentävät luottamusta koko arvoketjussa. Keskolla on nollatoleranssi korruption ja lahjonnan suhteen. Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen on olennainen osa K Code of Conductia ja edistää eettisemmän arvoketjun luomista. | Henkilökunnalle viestitään ja henkilökuntaa koulutetaan, jotta henkilökunta osaa toimia oikein, tunnistaa korruptioon ja lahjontaan liittyvät tapaukset ja raportoi niistä oikeille tahoille.
Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin | Mahdollinen myönteinen vaikutus: Keskon tavaran- ja palveluntoimittajille asettamat vaatimukset, kuten sitoutuminen yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeisiin, edistävät eettistä ja kestävää arvoketjua. | Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeet ja muut Keskon vaatimukset sisällytetään tavaran- ja palvelutoimittajien sopimuksiin. Tavaran- ja palveluntoimittajille järjestetään koulutusta ja infoja.

|  | 106

Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista
koskevat toimintaperiaatteet (G1-1)
Kesko-konsernin liiketoiminnan eettisyyden ja vaatimustenmukaisuuden varmistaminen
toteutetaan noudattamalla lainsäädäntöä, Keskon hallituksen vahvistamaa K Compliance
-toimintamallia ja hallituksen hyväksymää K Code of Conduct -toimintaohjeistusta. Kesko on
sitoutunut noudattamaan myös amfori BSCI:n Code of Conduct -toimintaohjetta, OECD:n
toimintaohjeita monikansallisille yrityksille sekä OECD:n asianmukaisen huolellisuuden
ohjeita vastuulliseen liiketoimintaan. Myös YK:n ihmisoikeuksien julistus, lapsen oikeuksia
koskeva yleissopimus ja liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat ohjeet, Global Compact -
aloite ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (SDG:t) sekä Kansainvälisen
keskuskauppakamarin kestävän kehityksen peruskirja ja lahjonnan ja korruption vastaiset
ohjeet ohjaavat Keskon toimintaa. Eettinen toiminta ja vastuullisuus ovat keskeinen osa
Keskon liiketoimintastrategiaa sekä kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista.
Yrityskulttuurin ja eettisten periaatteiden toteutumista seurataan useilla mittareilla, kuten
koulutusten suoritusasteella, SpeakUp-ilmoitusten määrällä ja henkilöstön luottamuksella
ilmoituskanaviin. Loppuvuodesta 2025 Kesko lanseerasi uudet toimintaperiaatteet, jotka
korostavat reilua peliä – avoimuutta ja rehellisyyttä – sekä vastuullisuutta, joka ohjaa
kaikkea toimintaa.
K Compliance -toimintamallin käytännön toteutusta tukevat Keskon pääjohtajan vahvistamat
K Compliance -ohjelmat. K Compliance ohjelmat ovat saatavilla Keskon intranetissä. Vuonna
2025 Keskon K Compliance -ohjelmat koskivat tietosuojaa, kilpailuoikeutta,
kauppapakotteita- ja vientivalvontaa sekä korruption ja lahjonnanvastaisuutta. Uutena K
Compliance -ohjelmana vuonna 2025 hyväksyttiin vastuullisuuden K Compliance -o hjelma
(Sustainability K Compliance Programme). Ohjelmalla systemaattisesti parannetaan Keskon
huolellisuusprosessia (due diligence) sekä tavaran- ja palvelutoimittajien hallintaa
huomioiden Keskoa koskevat kestävyysvaatimukset. Sen tarkoituksena on hallita riskejä,
jotka liittyvät esimerkiksi ihmisoikeuksiin, ympäristöön, korruptioon ja liiketoiminnan
eettisyyteen toimitusketjussa. Ohjelma sisältää niin perustan due diligence -prosessille
toimittajille kuin perusteet riskien arviointiin ja hallintaan. Keskon Governance, Compliance &
Ethics -toiminto johtaa K Compliance -toimintamallin mukaisia toimenpiteitä ja raportoi
toiminnastaan Keskon pääjohtajalle ja hallituksen tarkastusvaliokunnalle.
K Compliance -toimintamallin perustana toimii koko henkilökuntaa ja yhteistyökumppaneita
koskevat K Code of Conduct -toimintaohjeet. K Code of Conduct -toimintaohjeet löytyvät
Keskon verkkosivuilta. K Code of Conduct sisältää ohjeistuksen muun muassa yleisestä
vastuullisesta päätöksenteosta, ihmisoikeuksien kunnioittamisesta, nollatoleranssista
korruption suhteen, yhdenvertaisesta kohtelusta, vastuullisesta tiedon käsittelemisestä,
reiluun ja vapaaseen kilpailuun sitoutumisesta, ilmastoon ja luontoon kohdistuvien
vaikutusten minimoinnista, työntekijöiden auttamisesta voimaan hyvin ja menestymään sekä
sitoutumisesta vastuulliseen kaupankäyntiin. Pääjohtaja on vastuussa K Code of Conduct
-toimintaohjeiden implementoinnista koko organisaatiossa, varmistaen, että se integroidaan
kaikkiin toiminnan osa-alueisiin. K Compliance -toimintamalli ja k Code of Conduct -
toimintaohjeet auttavat osaltaan luomaan vahvaa oikein toimimisen yrityskulttuuria.
Koko Keskon henkilöstö vahvistaa sitoutumisensa K Code of Conduct -toimintaohjeiden
noudattamiseen vuosittain. Vahvistusprosessiin kuuluu myös esihenkilön ja työntekijöiden
kesken käytävä keskustelu K Code of Conduct -toimintaohjeiden soveltamisesta
käytännössä. Vuosivahvistuksen vuonna 2025 antaneiden osuus Keskon henkilöstöstä ol i
94 % (85 %). Vuosivahvistus kerätään kaikilta Keskon työntekijöiltä, lukuun ottamatta niitä
työntekijöitä, jotka ovat pidemmillä sairaus-, opinto-, perhe- tai muulla vastaavalla vapaalla
keräämisen aikaan tai ovat tarvittaessa paikanpäälle kutsuttavia työntekijöitä. Logistiikan
työntekijöiden osalta niiltä, jotka ovat kalenterivuoden aikana allekirjoittaneet
työsopimuksen, jossa sitoutuvat noudattamaan K Code of Conductia, ei erikseen kerätä
vuosivahvistusta.
Henkilöstön kouluttaminen ja vuosisuunnitelman mukaisten compliance -tarkastusten
toteuttaminen ovat keskeisiä toimenpiteitä, joilla Kesko varmistaa liiketoiminnan
vaatimustenmukaisuuden ja eettisyyden. Vuonna 2024 koko Keskon henkilöstöstä 88 %
suoritti K Code of Conduct -koulutuksen, ja vuonna 2025 kaikkien uusien työntekijöiden tuli
suorittaa kyseinen koulutus. Vuonna 2025 ei järjestetty koko henkilöstöä koskevaa K Code of
Conduct -koulutuskierrosta. Tehtäväkohtaisesti henkilöstön edellytetään suorittavan myös
muita vaatimustenmukaisuuteen kuuluvia verkkokoulutuksia, kuten kilpailuoikeus- ja
tietosuojakoulutuksia.
Esihenkilöiden rooli korostuu Keskon liiketoiminnan vaatimustenmukaisuuden ja eettisyyden
toteuttamisessa päivittäisessä työssä. K Code of Conduct -toimintaohjeiden mukaisesti
toiminnan tulee olla avointa ja oikein toimimisen kulttuuria korostetaan. Epäillyistä

|  | 107

väärinkäytöksistä ja epäeettisestä toiminnasta ohjeistetaan ilmoittamaan aina, ensisijaisesti
omalle esihenkilölle tai asiasta vastaavaan yksikköön. Mikäli näin ei jostain syystä voi toimia,
väärinkäytösepäilyistä voi ilmoittaa K-ryhmän yhteiseen SpeakUp-kanavaan, joka on kaikille
avoin luottamuksellinen ilmoituskanava ja löytyy Kesko.fi-sivuston kautta. Kanava
mahdollistaa myös anonyymin ilmoittamisen.
Ilmoittajansuojelu
SpeakUp on K-ryhmän yhteinen luottamuksellinen ilmoituskanava. Ilmoituskanavan avulla
voidaan ylläpitää työntekijöiden, asiakkaiden ja sidosryhmien luottamusta Keskon ja
K-ryhmän liiketoimintaan. Sen kautta K-ryhmän työntekijät sekä tavarantoimittajat, asiakkaat
ja muihin sidosryhmiin kuuluvat henkilöt voivat ilmoittaa Kesko-konsernia, K-ryhmää tai
Keskon Eläkekassaa koskevia havaintojaan mahdollisista väärinkäytös- ja rikosepäilyistä tai
K-ryhmän K Code of Conduct -toimintaohjeiden vastaisesta toiminnasta.
Kesko selvittää työntekijöidensä luottamusta SpeakUp-kanavaan ja sen toimintaan sekä
epäkohdista ilmoittamiseen yleisesti joka toinen vuosi toteutettavassa K Voices
-henkilöstökyselyssä. Arvoketjun alku- tai loppupään tai kuluttajien ja loppukäyttäjien
tietoisuutta ja luottamusta SpeakUp-kanavaan tai epäkohdista ilmoittamiseen ei arvioida
erikseen. Kanavan ylläpito on keskeinen osa Keskon K Compliance -toimintamallia ja
Governance, Compliance & Ethics -toiminnon vastuulla. Kesko noudattaa tinkimättömästi
kaikkea soveltuvaa lainsäädäntöä myös ilmoitusten tutkimisessa ja ilmoittajien
suojelemisessa. Sekä kansallinen että Euroopan unionin ilmoittajansuojelulainsäädäntö
asettaa Keskolle velvollisuuden suojella Euroopan unionin sekä tiettyjen kansallisen
oikeudenalojen säännösten rikkomisesta Keskolle ilmoittavia henkilöitä. Lähtökohtaisesti
tieto SpeakUp-tutkintoihin liittyvien henkilöiden henkilötiedoista käsitellään vain silloin, kun
se on ehdottomasti tarpeen tutkinnan kannalta. Keskon häirinnän ja syrjinnän vastaisten
periaatteiden mukaisesti Kesko on sitoutunut suojelemaan työntekijöitään ja muita
sidosryhmäläisiä, jotka ilmoittavat Keskolle epäillystä syrjinnästä, häirinnästä,
väärinkäytöksestä tai muusta kielletystä toiminnasta, ja estämään kaikenlaiset vastatoimet
ilmoituksiin liittyen. Kesko kieltää kaikki yritykset sanktioida tai asettaa mitenkään
epäedulliseen asemaan tai häiritä henkilöitä, jotka ilmaisevat aikomuksensa ilmoittaa tai ovat
jo ilmoittaneet epäilyistä väärinkäytöksistä. Keskon periaate suojella ilmoituksentekijöitä
koskee kaikkia, jotka ilmaisevat epäilyksensä väärinkäytöksistä hyvässä uskossa, vaikka huoli
myöhemmin osoittautuisi aiheettomaksi. Mikäli työntekijät kokevat joutuneensa vastatoimien
kohteeksi tai muuten havaitsevat vastatoimilta vaikuttavaa käytöstä, tulee tästä ilmoittaa
välittömästi joko esihenkilölle, työsuojelulle, henkilöstöhallinnolle tai Keskon Governance,
Compliance & Ethics -toiminnolle. Myös Keskon luottamuksellisen SpeakUp -järjestelmän
kautta voi ilmoittaa epäilyksistään. Keskon syrjinnänvastaiset periaatteet suojelevat myös
henkilöitä, jotka osallistuvat ilmoitusten tutkintaan, toimivat todistajina tai muuten avustavat
tutkinnassa tai tekevät päätöksiä tai suosituksia tutkintoihin liittyen. Vastatoimiin tai
häirintään syyllistyminen voi johtaa kurinpidollisiin toimenpiteisiin, kuten työsuhteen
päättymiseen, vahingonkorvausvelvollisuuteen tai oikeudellisiin seuraamuksiin. Keskon
syrjinnänvastainen periaate soveltuu myös silloin, kun ilmoitus ei koske kansallisen tai
Euroopan unionin ilmoittajansuojelulainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia aihepiirejä.
Kesko-konsernin Governance, Compliance & Ethics -toiminto vastaa kanavan kautta
tulleiden ilmoitusten tutkinnasta. Tutkinnassa saatetaan tapauskohtaisesti tarvita muita
asiantuntijoita tai viranomaisia. Tutkinnoissa säännöllisesti mukana olevat saavat koulutusta
tutkintojen suorittamista varten. Tietoa kanavasta, sen toiminnasta ja käyttäjien oikeuksista
löytyy konsernin sisäisiltä intranet-sivuilta ja Kesko.fi:stä. K Code of Conduct -toimintaohjeita
koskevaan verkkokoulutukseen sisältyy myös SpeakUp-osio. Kanavaa operoi ulkopuolinen,
luotettava palveluntarjoaja.
SpeakUp-ilmoituskanavan kautta tuli Keskoa koskevia ilmoituksia yhteensä 84 (53) vuonna
2025. Vakavia väärinkäytöksiä ei tullut ilmi. Ilmoituksia tuli muun muassa epäeettiseen
toimintaan, intressiristiriitaan ja häirintään liittyvistä havainnoista. Ilmoituskanavan
väärinkäytöstä ei löydetty todisteita.
Yrityskulttuurin kehittämiseen liittyvä tavoite

| Lähtötilanne | 2025 | Tavoite
Työntekijöiden sitoutuminen K Code of Conduct -toimintaohjeisiin, % | 2024 | 85 | 94 | 2030 | 100

Kesko on asettanut tavoitteeksi vahvistaa henkilöstön sitoutumista K Code of Conduct
-toimintaohjeisiin ja lisätä sen tunnettuutta. Tavoitetta mitataan vuosittain kerättävällä
K Code of Conduct vuosivahvistuksella. Tavoite on vuoteen 2030 mennessä nostaa
vuosivahvistusprosentti 100 prosenttiin. Vuoden 2025 vuosivahvistusprosentti on hyvin
linjassa tavoitteen saavuttamiseksi, vaikka virallisia välitavoitteita ei ole asetettu.

|  | 108

Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin (G1-2)
Kesko odottaa yhteistyökumppaneidensa toimivan vastuullisesti ja sitoutuvan vastuullisiin
liiketoimintatapoihin. Yhteistyökumppaneiden tulee noudattaa kaikkia heidän toimintaansa
sovellettavia lakeja, asetuksia ja kansainvälisiä sitoumuksia sekä Keskon
yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeita tai vastaavan tasoisia omia
periaatteitaan. K Code of Conduct on kiinteä osa tavaran- ja palveluntoimittajien kanssa
tehtyjä sopimuksia. Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct edellyttää ihmisoikeuksien
kunnioittamista, turvallisen ja terveen työympäristön ja työolosuhteiden tarjoamista,
sitoutumista minimoimaan negatiiviset ja maksimoimaan positiiviset vaikutukset ilmastoon ja
luontoon sekä harjoittamaan liiketoimintaa eettisesti. Eettinen liiketoiminta kattaa korruption
ja lahjonnan kiellon, ohjeet vieraanvaraisuuteen ja lahjoihin, vaatimuksen reilusta, rehellisestä
ja avoimesta kilpailusta, immateriaalioikeuksien ja luottamuksellisten tietojen
kunnioittamisen, kauppapakotteiden ja vientivalvonnan noudattamisen sekä henkilötietojen
hallinnoinnin laillisesti ja vastuullisesti.
Keskon rakentamisen ja talotekniikan kaupan tavarantoimittajasopimuksissa käytetään
vastuullisuusliitettä, joka sisältää Keskon keskeiset tavoitteet ja toimenpiteet vastuullisuuden
edistämiseksi arvoketjussa sekä näihin liittyvät ohjeet ja vaatimukset tavarantoimittajille.
Vastuullisuusliite käsittää ilmastoon, luonnon monimuotoisuuteen, ympäristönsuojeluun,
sosiaaliseen vastuuseen ja konfliktimineraaleihin liittyvät teemat sekä kemikaaliohjeistuksen.
Liite on otettu käyttöön vuonna 2024, ja se kattaa yhä useampia tavarantoimittajasopimuksia
sitä mukaa kuin sopimuksia päivitetään.
Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeiden periaatteiden avulla viemme
toimitusketjuumme myös B2B-asiakkaidemme samankaltaisia periaatteita.
Yhteistyökumppaneidemme tulee puolestaan edistää vastuullista liiketoimintaa koko
toimitus- ja arvoketjussaan. Yhteistyökumppaneidemme on varmistettava, että heidän
alihankkijansa sekä tavaran- ja palveluntoimittajansa noudattavat samankaltaisia periaatteita
ja standardeja kuin yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeissa on esitetty.
Odotamme yhteistyökumppaneidemme ottavan käyttöön asianmukaiset due diligence
-prosessit alihankintasuhteidensa seurantaan ja hallintaan.
Valitessaan tavaran- ja palveluntoimittajiaan Kesko huomio sosiaaliseen vastuuseen ja
ympäristöön liittyviä kriteereitä muun muassa edellyttämällä toimittajia sitoutumaan
K Code of Conduct -toimintaohjeisiin tai vastaavan tasoisiin omiin periaatteisiin ja edellä
mainittuun vastuullisuusliitteeseen. Keskeistä Keskon tavaran- ja palveluntoimittajasuhteissa
on sosiaalinen vastuu arvoketjussa, ja periaatteenamme on tehdä yhteistyötä vain sellaisten
riskimaatavarantoimittajien kanssa, jotka ovat sosiaalisen vastuun auditointien piirissä.
Sosiaalista vastuuta käsitellään tarkemmin kohdassa S2 Arvoketjun työntekijät.
Vuonna 2025 Kesko pääjohtaja hyväksyi vastuullisuuden K Compliance -ohjelman
(Sustainability K Compliance Programme). Ohjelmalla systemaattisesti parannetaan Keskon
huolellisuusprosessia (due diligence) sekä tavaran- ja palvelutoimittajien hallintaa
huomioiden Keskoa koskevat kestävyysvaatimukset ja sitoumukset.
Kesko järjestää vuosittain vastuullisuuskoulutusta ja -infoja yhteistyökumppaneilleen sekä
itsenäisesti että yhteistyössä kumppaneidensa kanssa. Lisäksi yhteistyökumppaneita
kannustetaan aktiivisesti tarjoamaan koulutusta, työpajoja tai resursseja alihankkijoilleen sekä
tavaran- ja palveluntoimittajilleen ja varmistamaan, että he ymmärtävät nämä periaatteet ja
ylläpitävät niitä. Vuonna 2025 Kesko lanseerasi yhteistyökumppaneille, erityisesti
toimittajille, osoitetun K Code Conduct -verkkokoulutuksen. Koulutus on saatavilla Keskon
internetsivuilta osoitteesta kesko.fi kaikilla Keskon toimintamaiden kielillä sekä kiinaksi.
Koulutus on tarkoitettu erityisesti pienille ja keskisuurille toimittajille.
Korruption ja lahjonnan ehkäisy (G1-3)
Keskon compliance-toiminnan yhtenä painopisteenä on korruption ja lahjonnan torjunta.
Kesko johtaa tätä työtä K Compliance -ohjelmalla, johon kuuluu myös säännöllisesti koko
Keskossa tehtävä riskiarviointi. Ohjelmassa erityisiksi riskialueiksi Keskon toiminnassa on
todettu kiinteistö- ja kauppapaikkatoiminta, tavaroiden ja palveluiden hankinta, julkisiin
hankintoihin osallistuminen, toiminta uusilla maantieteellisillä ja liiketoiminnallisilla alueilla,
suhteet virkamiehiin sekä yritysjärjestelyt. Myös r iskitoimintojen kanssa töitä tekevien tulee
suorittaa yleinen K Code of Conduct -verkkokoulutus , ja siihen sisältyvä korruptiota ja
lahjontaa koskeva osio aloittaessaan uutena työntekijänä sekä koko konsernia koskevan
syklin mukaisesti. Vuonna 2025 riskitoimintojen työntekijöille järjestettiin tämän lisäksi
workshop -tyyppisiä korruption ja lahjonnanvastaiseen toimintaan keskittyviä koulutuksia,
joihin osallistui 81 % määriteltyjen riskitoimintojen työntekijöistä Suomessa, Ruotsissa ja
Virossa. Koulutukset alkavat vuonna 2026 Norjassa, Tanskassa, Puolassa, Latviassa ja
Liettuassa. Keskon K Code of Conduct sisältää korruption- ja lahjonnanvastaiset

|  | 109

toimintaohjeet, joita on täydennetty vuonna 2024 voimaantulleilla k orruptio n ja
lahjonnanvastaisilla periaatteilla.
Jokaisen uuden työntekijän tulee myös suorittaa K Code of Conduct -verkkokoulutus, jossa
on kattava osuus korruption ja lahjonnan torjumisesta. Uudet työntekijät saavat koulutusta
toimintaohjeista verkkokoulutuksen lisäksi esimerkiksi Tervetuloa K-ryhmään -tilaisuuksissa,
joissa käydään läpi muun muassa lahjoihin ja vieraanvaraisuuteen liittyvät säännöt. Myös
Kesko Oyj:n hallituksen jäsenet koulutetaan aihepiiriin samassa laajuudessa kuin
toimiva johto.
Yhtenäisen ohjeistuksen ja koulutuksen avulla varmistetaan, että kaikilla Keskossa on sama
näkemys korruption- ja lahjonnanvastaisista periaatteista ja toimintatavoista, jotka ohjaavat
päivittäistä työtä. Koulutus sisältää myös osion Keskon SpeakUp-kanavasta, mistä sen löytää
ja miten sitä tulee käyttää.
Korruption- ja lahjonnanvastaisen toimintatavan noudattaminen Keskon koko
toimintaketjussa edellyttää yhteistyökumppaneiden tuntemista ja yhteistyökumppaneilta
sitoutumista sopimusehtoihin. Keskon yhteistyökumppaneilta edellytetään korruption- ja
lahjonnanvastaista toimintatapaa. Tämä varmistetaan sopimuksissa edellyttämällä
sitoutumista yhteistyökumppanin K Code of Conduct -toimintaohjeisiin tai sitä vastaavaan
toimintatapaan ja lisäksi tavarantoimittajilta sitoutumista amfori BSCI Code of Conductiin.
Näiden rikkominen voi johtaa jopa sopimussuhteen päättämiseen. Kesko voi hakea
yhteistyökumppanilta korvausta rikkomuksen aiheuttamista vahingoista.
Vahvistetut korruptio- tai lahjontatapaukset
(G1-4)
Vuonna 2025 Keskon tietoon ei tullut korruptioon tai lahjontaan liittyvää vahvistettua
tapausta eikä näihin liittyen ole annettu tuomioita tai sakkoja. Keskon kaikki SpeakUp-
tapaukset, myös korruptioon ja lahjontaan liittyvät ilmoitukset, tutkii riippumattomasti
Keskon Governance, Compliance & Ethics -toiminto. SpeakUp-tapauksista raportoidaan
säännöllisesti Keskon tarkastusvaliokunnalle sekä tutkinnan niin vaatiessa muulle johdolle.
Kesko tekee lain edellyttämällä tavalla työtä viranomaisten kanssa.

|  | 110

KESTÄVYYSSELVITYKSEN LIITTEET
Luettelo tietopisteistä, jotka ovat peräisin muusta EU-lainsäädännöstä

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS 2 GOV-1 Hallituksen sukupuolijakauma 21 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 13 |  | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 25
ESRS 2 GOV-1 Riippumattomien hallituksen jäsenten prosenttiosuus 21 kohdan e alakohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 25
ESRS 2 GOV-4 Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista 30 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 10 |  |  |  | Olennainen | 28
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan i alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 4 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetuksen (EU) 2022/245328 taulukko 1: Ympäristöön liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot ja taulukko 2: Yhteiskuntaan liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen kemikaalien tuotantoon liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan ii alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 9 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iii alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 14 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta, delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen tupakan viljelyyn ja tuotantoon liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iv alakohta |  |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta, delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | Ei-olennainen |
ESRS E1-1 Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä 14 kohta |  |  |  | Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohta | Olennainen | 55, 56
ESRS E1-1 Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle suljetut yritykset 16 kohdan g alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetuksen (EU) 2022/2453 lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan maturiteetin mukaan | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohdan d-g alakohta ja 12 artiklan 2 kohta |  | Olennainen | 55

|  | 111

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS E1-4 Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet 34 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 4 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetuksen (EU) 2022/2453 lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Mukauttamismittarit | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 6 artikla |  | Olennainen | 61, 62
ESRS E1-5 Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian kulutus eriteltynä lähteiden mukaan (vain ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat) 38 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 ja taulukon 2 indikaattori 5 |  |  |  | Olennainen | 63
ESRS E1-5 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä 37 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 |  |  |  | Olennainen | 63
ESRS E1-5 Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla 40–43 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 6 |  |  |  | Olennainen | 63
ESRS E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt 44 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattorit 1 ja 2 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetuksen (EU) 2022/2453 lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan maturiteetin mukaan | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 5 artiklan 1 kohta, 6 artikla ja 8 artiklan 1 kohta |  | Olennainen | 66
ESRS E1-6 Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen intensiteetti 53–55 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 3 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetuksen (EU) 2022/2453 lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Mukauttamismittarit | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 8 artiklan 1 kohta |  | Olennainen | 67
ESRS E1-7 Kasvihuonekaasujen poistot ja päästöhyvitykset 56 kohta |  |  |  | Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohta | Olennainen | 56
ESRS E1-9 Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon liittyville fyysisille riskeille 66 kohta |  |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |
ESRS E1-9 Rahallisten määrien erittely akuutin ja kroonisen fyysisen riskin mukaan 66 kohdan a alakohta ESRS E1-9 Sellaisten merkittävien omaisuuserien sijaintipaikka, joihin kohdistuu olennainen fyysinen riski 66 kohdan c alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2453, 46 ja 47 kohta; Lomake 5: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä fyysinen riski: Vastuut, joihin kohdistuu fyysinen riski |  |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |

|  | 112

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS E1-9 Yrityksen kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo eriteltynä energiatehokkuusluokittain 67 kohdan c alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetus (EU) 2022/2453, 34 kohta; Lomake 2: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Kiinteistövakuudelliset lainat – Vakuuden energiatehokkuus |  |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |
ESRS E1-9 Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien huomioiminen salkussa 69 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1818, liite II |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |
ESRS E2-4 Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään päätyvän epäpuhtauden määrä, joka mainitaan E-PRTR- asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri) liitteen II luettelossa 28 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 8, taulukon 2 indikaattorit 1, 2 ja 3 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E3-1 Vesivarat ja merten luonnonvarat 9 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 7 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E3-1 Kohdennetut toimintaperiaatteet 13 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 8 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E3-1 Merien ja valtamerten kestävyys 14 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E3-4 Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonaismäärä 28 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.2 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E3-4 Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä oman toiminnan liikevoittoa kohti laskettuna 29 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.1 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan a alakohdan i alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 7 |  |  |  | Olennainen | 39
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 10 |  |  |  | Olennainen | 39
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 14 |  |  |  | Olennainen | 39
ESRS E4-2 Kestävät maata tai maataloutta koskevat käytännöt tai toimintaperiaatteet 24 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 11 |  |  |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |
ESRS E4-2 Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai toimintaperiaatteet 24 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 |  |  |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |

|  | 113

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS E4-2 Metsäkatoon puuttumista koskevat toimintaperiaatteet 24 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 15 |  |  |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |
ESRS E5-5 Kierrättämätön jäte 37 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 13 |  |  |  | Olennainen | 76
ESRS E5-5 Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte kohta 39 | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 9 |  |  |  | Olennainen | 76
ESRS 2 – SBM-3 – S1 Pakkotyötapausten riski 14 kohdan f alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 13 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 – SBM-3 – S1 Lapsityövoimatapausten riski 14 kohdan g alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 12 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS S1-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 20 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Olennainen | 80
ESRS S1-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt 21 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Ei-olennainen |
ESRS S1-1 Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat prosessit ja toimenpiteet 22 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 11 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS S1-1 työtapaturmien ehkäisemistä koskevat toimintaperiaatteet tai hallintajärjestelmä 23 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 1 |  |  |  | Olennainen | 80, 81
ESRS S1-3 Epäkohtien tai valitusten käsittelyjärjestelmät 32 kohdan c alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 5 |  |  |  | Olennainen | 82, 83
ESRS S1-14 Kuolemantapausten lukumäärä ja työtapaturmien lukumäärä ja osuus 88 kohdan b ja c alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 2 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 91
ESRS S1-14 Loukkaantumisten, onnettomuuksien, kuolemantapausten tai sairauksien vuoksi menetettyjen päivien määrä 88 kohdan e alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 3 |  |  |  | Olennainen | 91
ESRS S1-16 Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero 97 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 1 indikaattori 12 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 91
ESRS S1-16 Toimitusjohtajan suhteettoman suuri palkka 97 kohdan b alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 8 |  |  |  | Olennainen | 91
ESRS S1-17 Syrjintätapaukset 103 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 7 |  |  |  | Olennainen | 92
ESRS S1-17 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden noudattamatta jättäminen 104 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 1 indikaattori 10 ja taulukon 3 indikaattori 14 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Ei-olennainen |

|  | 114

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS 2 – SBM-3 – S2 Huomattava lapsityövoiman tai pakkotyön käytön riski arvoketjussa 11 kohdan b alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattorit 12 ja 13 |  |  |  | Olennainen | 93, 94
ESRS S2-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Olennainen | 94
ESRS S2-1 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet 18 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattorit 11 ja 4 |  |  |  | Olennainen | 94, 95
ESRS S2-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 19 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Olennainen | 95
ESRS S2-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt 19 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 94, 95
ESRS S2-4 Arvoketjun alku- ja loppupäähän liittyvät ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Olennainen | 97
ESRS S3-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 16 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS S3-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden, ILO:n periaatteiden tai OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Ei-olennainen |
ESRS S3-4 Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS S4-1 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet kohta 16 | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Olennainen | 100
ESRS S4-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Olennainen | 100
ESRS S4-4 Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 35 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Olennainen | 100
ESRS G1-1 Korruption vastainen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus 10 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 15 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS G1-1 Väärinkäytösten paljastajien suojelu 10 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 6 |  |  |  | Olennainen | 107

|  | 115

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien rikkomisesta määrätyt sakot 24 kohdan a alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 17 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 109
ESRS G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat normit 24 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 16 |  |  |  | Ei-olennainen |

|  | 116

TILINPÄÄTÖS

Konsernitilinpäätös (IFRS) ............................................. | 117
Konsernin tuloslaskelma .................................................. | 117
Konsernin laaja tuloslaskelma .......................................... | 117
Konsernitase ...................................................................... | 118
Konsernin rahavirtalaskelma ............................................ | 119
Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista ......... | 120
1. Yleiset laadintaperiaatteet ......................................... | 121
1.1 Yrityksen perustiedot ................................................ | 121
1.2 Laatimisperusta ......................................................... | 121
1.3 Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset .......... | 121
1.4 Keskeiset harkintaan perustuvat ratkaisut tilinpäätöksen laatimisperiaatteita sovellettaessa ....... | 122
1.5 Konsolidointiperiaatteet .......................................... | 122
1.6 Lopetetut toiminnot ja myytävänä oleviksi luokitellut pitkäaikaiset omaisuuserät ja niihin liittyvät velat .................................................................... | 123
1.7 Uudet IFRS-standardit ja IFRIC-tulkinnat sekä uusien ja uudistettujen standardien vaikutukset ......... | 124
2. Taloudellinen tulos ...................................................... | 125
2.1 Tuloutusperiaatteet .................................................. | 125
2.2 Segmenttitiedot ........................................................ | 125
2.3 Materiaalit ja palvelut ............................................... | 134
2.4 Liiketoiminnan muut tuotot ..................................... | 134
2.5 Liiketoiminnan kulut ................................................. | 134
2.6 Liikevoittoon kirjatut valuuttakurssierot ................ | 135
2.7 Tuloverot ................................................................... | 135
2.8 Osakekohtainen tulos .............................................. | 138
2.9 Rahavirtalaskelman lisätiedot ................................. | 138

3. Sidottu pääoma ............................................................ | 139
3.1 Yritysostot ................................................................. | 139
3.2 Aineelliset hyödykkeet ............................................. | 141
3.3 Aineettomat hyödykkeet ......................................... | 142
3.4 Vuokrasopimukset ................................................... | 146
3.5 Vaihto-omaisuus ...................................................... | 148
3.6 Lyhytaikaiset saamiset ............................................. | 149
3.7 Eläkesaamiset ........................................................... | 150
3.8 Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä ................. | 154
3.9 Varaukset .................................................................. | 155
4. Pääomarakenne ja rahoitusriski ................................ | 156
4.1 Pääoman hallinta ...................................................... | 156
4.2 Oma pääoma ............................................................ | 158
4.3 Rahoitusriskit ............................................................ | 159
4.4 Rahoitustuotot ja -kulut ........................................... | 165
4.5 Rahoitusvarat ja -velat arvostusryhmittäin ............ | 165
4.6 Vastuusitoutumukset ............................................... | 169
5. Muut .............................................................................. | 170
5.1 Tytäryritykset, osakkuus- ja yhteisyritykset sekä suhteellisesti yhdisteltävät keskinäiset kiinteistöyhtiöt ................................................................ | 170
5.2 Lähipiiritapahtumat .................................................. | 172
5.3 Osakepalkitseminen ................................................. | 174
5.4 Riita-asiat sekä oikeus- ja viranomaisprosessit ..... | 176
5.5 Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat .................. | 176
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS) .......................................... | 177
Allekirjoitukset ................................................................ | 193

Tilintarkastuskertomus ................................................... | 194
Kestävyysselvityksen varmennuskertomus ................. | 198
Riippumattoman tilintarkastajan raportti Kesko Oyj:n ESEF-tilinpäätöksestä ........................................... | 201

|  | 117

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma

Milj. € | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liikevaihto | 2.1 | 12 474,7 | 11 920,1
Materiaalit ja palvelut | 2.3 | -10 702,7 | -10 184,1
Varaston muutos |  | 36,3 | -21,6
Liiketoiminnan muut tuotot | 2.4 | 999,4 | 994,6
Henkilöstökulut | 2.5 | -911,9 | -842,5
Poistot ja arvonalentumiset | 3.2 3.3 | -239,1 | -247,9
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | 3.4 | -359,1 | -375,5
Liiketoiminnan muut kulut | 2.5 | -685,8 | -684,5
Osuus yhteisyritysten tuloksista |  | 19,5 | 20,9
Liikevoitto |  | 631,3 | 579,5
Korkotuotot ja muut rahoitustuotot | 4.4 | 14,9 | 17,7
Korkokulut ja muut rahoituskulut | 4.4 | -49,6 | -49,5
Leasingvelkojen korkokulut | 4.4 | -89,4 | -78,6
Valuuttakurssierot | 4.4 | -1,2 | -1,3
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | 4.4 | -125,4 | -111,7
Osuus osakkuusyritysten tuloksista |  | 4,4 | 3,8
Tulos ennen veroja |  | 510,3 | 471,5
Tuloverot | 2.7 | -105,5 | -92,0
Kauden tulos |  | 404,8 | 379,6
Kauden tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 404,2 | 379,1
Määräysvallattomille omistajille |  | 0,7 | 0,4
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta tuloksesta laskettu osakekohtainen tulos (€) |  |  |
Laimentamaton ja laimennettu, € | 2.8 | 1,02 | 0,95

Konsernin laaja tuloslaskelma

Milj. € | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Kauden tulos |  | 404,8 | 379,6
Erät, joita ei myöhemmin siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 2.7 3.7 | 14,1 | 37,6
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |
Ulkomaiseen yksikköön liittyvät muuntoerot | 2.7 | 19,0 | -31,6
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten laajan tuloksen eristä | 2.7 | - | 0,5
Rahavirran suojauksen arvonmuutos | 2.7 | 3,3 | -7,7
Kauden laajan tuloksen erät verojen jälkeen yhteensä |  | 36,4 | -1,2
Kauden laaja tulos |  | 441,2 | 378,3
Kauden laajan tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 440,5 | 377,9
Määräysvallattomille omistajille |  | 0,7 | 0,4

|  | 118

Konsernitase

Milj. € | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
VARAT |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |
Aineelliset hyödykkeet | 3.2 | 2 754,6 | 2 403,3
Liikearvo | 3.3 | 721,6 | 643,0
Aineettomat hyödykkeet | 3.3 | 212,5 | 234,2
Käyttöoikeusomaisuuserät | 3.4 | 1 906,5 | 1 867,7
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä | 3.8 5.1 | 263,2 | 239,7
Muut sijoitukset | 4.3 4.5 | 15,7 | 14,8
Pitkäaikaiset saamiset | 4.3 4.5 | 68,2 | 65,9
Laskennalliset verosaamiset | 2.7 | 20,0 | 16,9
Eläkesaamiset | 3.7 | 147,4 | 127,5
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 6 109,8 | 5 612,9
Lyhytaikaiset varat |  |  |
Vaihto-omaisuus | 3.5 | 1 204,0 | 1 101,5
Korolliset saamiset | 3.6 4.5 | 0,7 | 4,2
Myyntisaamiset | 3.6 4.3 4.5 | 1 014,8 | 957,9
Tuloverosaamiset | 3.6 | 18,0 | 12,9
Muut korottomat saamiset | 3.6 4.5 | 309,6 | 287,1
Muut rahoitusvarat | 4.3 4.5 | - | 15,0
Rahavarat | 4.5 | 166,2 | 473,1
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 2 713,3 | 2 851,7
Myytävänä oleviksi luokitellut pitkäaikaiset omaisuuserät |  | - | 6,6
Varat yhteensä |  | 8 823,1 | 8 471,2

Milj. € | Liite | 31.12.2025 | 31.12.2024
OMA PÄÄOMA JA VELAT |  |  |
Osakepääoma | 4.2 | 197,3 | 197,3
Ylikurssirahasto | 4.2 | 197,8 | 197,8
Muut rahastot | 4.2 | 266,8 | 266,8
Muuntoerot | 4.2 | -84,3 | -103,3
Arvonmuutosrahasto | 4.2 | -0,1 | -3,4
Omat osakkeet |  | -17,2 | -22,8
Kertyneet voittovarat |  | 2 237,4 | 2 189,7
Oma pääoma |  | 2 797,7 | 2 722,1
Määräysvallattomien omistajien osuus |  | 29,0 | 12,9
Oma pääoma yhteensä |  | 2 826,7 | 2 734,9
Pitkäaikaiset velat |  |  |
Korolliset pitkäaikaiset velat | 4.3 4.5 4.6 | 1 285,9 | 1 054,0
Leasingvelat | 4.5 4.6 | 1 752,9 | 1 628,8
Korottomat pitkäaikaiset velat | 4.3 4.5 | 61,3 | 42,8
Laskennalliset verovelat | 2.7 | 101,6 | 76,3
Varaukset | 3.9 | 4,3 | 6,3
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 3 206,0 | 2 808,1
Lyhytaikaiset velat |  |  |
Korolliset lyhytaikaiset velat | 4.3 4.5 4.6 | 189,3 | 291,3
Leasingvelat | 4.5 4.6 | 344,6 | 422,2
Ostovelat | 4.3 4.5 | 1 388,3 | 1 404,4
Muut korottomat velat | 4.3 4.5 | 336,8 | 342,4
Tuloverovelat |  | 9,3 | 12,2
Siirtovelat | 4.3 4.5 | 507,7 | 442,4
Varaukset | 3.9 | 14,5 | 13,2
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 2 790,4 | 2 928,1
Myytävänä oleviksi luokiteltuihin pitkäaikaisiin omaisuuseriin liittyvät velat |  | - | 0,1
Velat yhteensä |  | 5 996,4 | 5 736,2
Oma pääoma ja velat yhteensä |  | 8 823,1 | 8 471,1

|  | 119

Konsernin rahavirtalaskelma

Milj. € | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liiketoiminnan rahavirta |  |  |
Tulos ennen veroja |  | 510,3 | 471,5
Oikaisut |  |  |
Suunnitelman mukaiset poistot |  | 225,5 | 207,4
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset |  | 359,1 | 375,5
Rahoitustuotot ja -kulut |  | 36,0 | 33,1
Leasingvelkojen korkokulut |  | 89,4 | 78,6
Muut oikaisut | 2.9 | -16,8 | 22,2
|  | 693,1 | 716,9
Käyttöpääoman muutos |  |  |
Lyhytaikaisten korottomien saamisten lisäys (-) / vähennys (+) |  | -17,7 | 43,8
Vaihto-omaisuuden lisäys (-) / vähennys (+) |  | -36,3 | 25,5
Lyhytaikaisten korottomien velkojen lisäys (+) / vähennys (-) |  | -66,5 | -44,8
|  | -120,5 | 24,5
Maksetut korot ja muut rahoituskulut |  | -37,7 | -45,6
Maksetut korot leasingveloista |  | -89,4 | -78,6
Saadut korot |  | 14,7 | 16,9
Saadut osingot ja pääomanpalautukset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä |  | 5,5 | 22,3
Saadut osingot muilta |  | 0,6 | 0,5
Maksetut verot |  | -97,0 | -120,2
Liiketoiminnan nettorahavirta, yhteensä |  | 879,7 | 1 008,2

Milj. € | Liite | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Investointien rahavirta |  |  |
Investoinnit tytäryritysosakkeisiin vähennettynä hankintahetken rahavaroilla | 3.1 | -156,8 | -151,6
Investoinnit pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltäviin sijoituksiin |  | -0,1 | -0,1
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin | 2.9 | -502,3 | -491,4
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutustulot |  | 102,1 | 45,0
Muiden sijoitusten luovutustulot |  | 0,3 | 0,0
Lainasaamisten ja muiden rahoitusvarojen lisäys (-) / vähennys (+) |  | 15,0 | 0,5
Investointien nettorahavirta, yhteensä |  | -541,8 | -597,5
Rahoituksen rahavirta |  |  |
Korollisten velkojen lisäys (+) / vähennys (-) | 4.1 | 63,1 | 534,0
Leasingvelkojen lyhennykset | 3.4 4.1 | -358,5 | -370,9
Korollisten saamisten lisäys (-) / vähennys (+) | 4.1 | 7,2 | 3,9
Maksetut osingot |  | -370,2 | -320,3
Pääomasijoitukset |  | 15,5 | -
Muut erät |  | -1,8 | 3,5
Rahoituksen nettorahavirta, yhteensä |  | -644,7 | -149,8
Rahavarojen muutos |  | -306,9 | 260,9
Rahavarat 1.1. | 4.5 | 473,1 | 211,9
Muuntoero-oikaisu ja arvonmuutos |  | 0,0 | 0,3
Rahavarat 31.12. | 4.5 | 166,2 | 473,1

|  | 120

Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista

Milj. € | Osakepääoma | Rahastot | Muuntoerot | Arvonmuutos- rahasto | Omat osakkeet | Kertyneet voittovarat | Määräys- vallattomien omistajien osuus | Yhteensä
Oma pääoma 1.1.2025 | 197,3 | 464,7 | -103,3 | -3,4 | -22,8 | 2 189,7 | 12,9 | 2 734,9
Osakeperusteiset maksut |  |  |  |  | 5,7 |  |  | 5,7
Osingonjako |  |  |  |  |  | -358,3 |  | -358,3
Määräysvallattomien omistajien osuuden muutos |  |  |  |  |  | -18,0 | - | -18,0
Liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa |  |  |  |  |  |  | 15,5 | 15,5
Muut muutokset |  | -0,0 | - | 0,0 |  | 5,8 |  | 5,8
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä |  | -0,0 | - | 0,0 | 5,7 | -370,5 | 15,5 | -349,4
Laajan tuloksen erät |  |  |  |  |  |  |  |
Kauden tulos |  |  |  |  |  | 404,2 | 0,7 | 404,8
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot |  |  |  |  |  | 14,1 |  | 14,1
Ulkomaiseen yksikköön liittyvät muuntoerot |  |  | 19,0 |  |  | 0,0 | 0,0 | 19,0
Rahavirran suojauksen arvonmuutos |  |  |  | 3,3 |  | - |  | 3,3
Kauden muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen yhteensä |  |  | 19,0 | 3,3 |  | 14,1 | 0,0 | 36,4
Kauden laaja tulos yhteensä |  |  | 19,0 | 3,3 |  | 418,3 | 0,7 | 441,2
Oma pääoma 31.12.2025 | 197,3 | 464,7 | -84,3 | -0,1 | -17,2 | 2 237,4 | 29,0 | 2 826,7
Oma pääoma 1.1.2024 | 197,3 | 464,7 | -71,7 | 4,3 | -26,7 | 2 190,6 | - | 2 758,4
Osakeperusteiset maksut |  |  |  |  | 3,9 |  |  | 3,9
Osingonjako |  |  |  |  |  | -405,9 |  | -405,9
Määräysvallattomien omistajien osuuden lisäys |  |  |  |  |  | -17,0 | 12,4 | -4,5
Muut muutokset |  | -0,0 | - | - |  | 4,8 |  | 4,8
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä |  | -0,0 | - | - | 3,9 | -418,1 | 12,4 | -401,8
Laajan tuloksen erät |  |  |  |  |  |  |  |
Kauden tulos |  |  |  |  |  | 379,1 | 0,4 | 379,6
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot |  |  |  |  |  | 37,6 |  | 37,6
Ulkomaiseen yksikköön liittyvät muuntoerot |  |  | -31,6 |  |  | - | - | -31,6
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten muista laajan tuloksen eristä |  |  |  | - |  | 0,5 |  | 0,5
Rahavirran suojauksen arvonmuutos |  |  |  | -7,7 |  | - |  | -7,7
Kauden muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen yhteensä |  |  | -31,6 | -7,7 |  | 38,1 | - | -1,2
Kauden laaja tulos yhteensä |  |  | -31,6 | -7,7 |  | 417,2 | 0,4 | 378,3
Oma pääoma 31.12.2024 | 197,3 | 464,7 | -103,3 | -3,4 | -22,8 | 2 189,7 | 12,9 | 2 734,9

Lisätietoja osakepääomasta ja rahastoista on esitetty liitteessä 4.2 ja osakepalkkiojärjestelmistä liitteessä 5.3. Laajan tuloksen eriin liittyvät laskennalliset verot on esitetty liitteessä 2.7.

|  | 121

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
1. YLEISET LAADINTAPERIAATTEET
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot on ryhmitelty osioihin
niiden aiheen mukaisiksi asiakokonaisuuksiksi. Yleinen
tilinpäätöksen laadintaperusta on kerrottu osana
tilinpäätöksen laadintaperiaatteita, kun taas sellaiset
laadintaperiaatteet, jotka liittyvät läheisesti johonkin
tiettyyn liitetietoon, on esitetty osana kyseistä liitetietoa.
Jokaisen osa-alueen liitetiedot sisältävät olennaisen
taloudellisen informaation, laatimisperiaatteet sekä
keskeiset arviot ja harkintaan perustuvat ratkaisut.
1.1 Yrityksen perustiedot
Kesko on suomalainen kaupan alan pörssiyhtiö. Keskon
ketjutoimintaan kuuluu noin 1 700 kauppaa Suomessa,
Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa,
Liettuassa sekä Puolassa.
Kesko-konsernin raportoitavat segmentit muodostuvat
konsernin toimialoista, joita ovat päivittäistavarakauppa,
rakentamisen ja talotekniikan kauppa sekä autokauppa.
Konsernin emoyhtiö Kesko Oyj on suomalainen, Suomen
lakien mukaan perustettu julkinen osakeyhtiö, jonka
Y-tunnus on 0109862-8. Yhtiön kotipaikka on Helsinki,
Suomi ja sen rekisteröity osoite on PL 1, 00016 KESKO,
Suomi. Kesko Oyj:n ja konsernitilinpäätöksen jäljennös on
saatavissa Kesko Oyj:ltä osoitteesta Työpajankatu 12,
Helsinki, Suomi sekä internet-osoitteesta www.kesko.fi.
Keskon hallitus on 4.2.2026 hyväksynyt tämän
tilinpäätöksen julkistettavaksi.
Kesko julkaisee internet-sivuillaan taloudellisen katsauksen
ESEF-vaatimusten mukaisena XHTML-tiedostona.
Tilintarkastusyhteisö Deloitte Oy on antanut yhtiölle ISAE
3000 -standardin (uudistettu) mukaisen riippumattoman
tilintarkastajan kohtuullisen varmuuden antavan raportin
Keskon ESEF-tilinpäätöksestä.
1.2 Laatimisperusta
Keskon konsernitilinpäätös on laadittu EU:ssa
sovellettavaksi hyväksyttyjen kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting
Standards, IFRS) mukaisesti ja sitä laadittaessa on
noudatettu 31.12.2025 voimassa olevia IAS- ja IFRS-
standardeja sekä SIC- ja IFRIC-tulkintoja. Kansainvälisillä
tilinpäätösstandardeilla tarkoitetaan Suomen
kirjanpitolaissa ja sen nojalla annetuissa säännöksissä EU:n
asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 säädetyn menettelyn
mukaisesti EU:ssa sovellettavaksi hyväksyttyjä standardeja
ja niistä annettuja tulkintoja. Konserni on soveltanut uusia ja
muuttuneita standardeja, jotka ovat tulleet voimaan
1.1.2025 alkaneella tilikaudella. Olemassa oleviin
standardeihin tehdyillä parannuksilla ja muutoksilla ei ole
ollut vaikutusta konsernin tilinpäätökseen.
Konsernitilinpäätöksessä ei ole sovellettu vapaaehtoisesti
tilinpäätösstandardeja ennen niiden voimaantuloa.
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot sisältävät myös
suomalaisen kirjanpito- ja yhteisölainsäädännön mukaisia
vaatimuksia.
Konsernitilinpäätös esitetään miljoonina euroina ja se on
laadittu alkuperäisiin hankintamenoihin perustuen lukuun
ottamatta jäljempänä mainittuja, standardien edellyttämällä
tavalla käypään arvoon arvostettuja eriä.
1.3 Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja
oletukset
Laadittaessa konsernitilinpäätöstä kansainvälisten
tilinpäätöskäytäntöjen mukaisesti joudutaan tekemään
tulevaisuuteen liittyviä arvioita ja oletuksia, jotka vaikuttavat
omaisuus- ja velkaerien, vastuiden sekä tuottojen ja kulujen
määriin. Toteumat voivat poiketa tehdyistä arvioista ja
olettamuksista.
Ilmastoriskien vaikutusta on arvioitu konsernin
liiketoimintojen ja konsernitilinpäätöksen kannalta.
Ilmastonmuutoksen aiheuttamia riskejä Keskolle arvioidaan
valittujen ilmastoskenaarioiden perusteella. Kesko-
konsernissa ei ole tunnistettu sellaisia liiketoimintoja, joihin
liittyisi olennaisia ilmastoriskejä toiminnan jatkuvuuden tai
omaisuuserien arvostuksen näkökulmasta. Kesko omistaa ja
hallinnoi vuokrasopimuksin merkittävää määrää kiinteistöjä
kaikissa toimintamaissa. Yksittäisiin omaisuuseriin saattaa
kohdistua vahinkoriskejä tai investointitarpeita esimerkiksi
sään ääri-ilmiöistä johtuen.
Tehtyjä arvioita ja harkintaan perustuvia ratkaisuja
arvioidaan jatkuvasti, ja ne perustuvat aikaisempaan
kokemukseen ja muihin tekijöihin, kuten tulevaisuuden

|  | 122

tapahtumia koskeviin odotuksiin, joiden uskotaan olevan
olosuhteet huomioon ottaen kohtuullisia.
Konsernitilinpäätöksen laadinnassa tehdyt keskeiset
kirjanpidolliset arviot ja oletukset on kuvattu tarkemmin
vastaavissa liitteissä.
• Tuloverot (liite 2.7)
• Yritysostot (liite 3.1)
• Aineettomat hyödykkeet (liite 3.3)
• Vuokrasopimukset (liite 3.4)
• Vaihto-omaisuus (liite 3.5)
• Myyntisaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset (liite 3.6)
• Eläkesaamiset (liite 3.7)
• Varaukset (liite 3.9)
1.4 Keskeiset harkintaan perustuvat
ratkaisut tilinpäätöksen laatimisperiaatteita
sovellettaessa
Konsernin johto tekee harkintaan perustuvia ratkaisuja,
jotka koskevat tilinpäätöksessä laatimisperiaatteiden
valintaa ja niiden soveltamista. Johto on käyttänyt harkintaa
tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden soveltamisessa
tuloslaskelmassa tuottojen esittämistapaan liittyen (liite 2.1),
määräysvallan olemassaolosta tytäryrityksiin liittyen (liite
1.5), saamisten arvostuksessa, uudelleenjärjestelyvarausten
määrittelyssä sekä vuokrasopimusten perusteella taseeseen
kirjattavien varojen ja velkojen arvostamisessa (liite 3.4).
1.5 Konsolidointiperiaatteet
Tytäryritykset
Konsernitilinpäätökseen on sisällytetty Kesko Oyj:n lisäksi
tytäryritykset, joissa konsernilla on määräysvalta.
Määräysvalta syntyy, kun konsernilla on yli puolet
tytäryrityksen äänivallasta tai sillä muutoin on määräysvalta.
Määräysvallalla tarkoitetaan altistumista sijoituskohteen
muuttuvalle tuotolle tai sitä, että sijoittaja on oikeutettu
kohteen muuttuvaan tuottoon ja se pystyy vaikuttamaan
tähän tuottoon käyttämällä sijoituskohdetta koskevaa
valtaansa. Hankitut tytäryritykset on yhdistelty
konsernitilinpäätökseen siitä ajankohdasta lähtien, jona
konserni on saanut määräysvallan ja siihen saakka, jolloin
määräysvalta lakkaa. Potentiaalisen äänivallan olemassaolo
on otettu huomioon määräysvallan syntymisen ehtoja
arvioitaessa silloin, kun potentiaaliseen määräysvaltaan
oikeuttavat instrumentit ovat toteutettavissa
tarkasteluajankohtana. Tytäryritykset on lueteltu
liitteessä 5.1.
Keskinäinen osakkeenomistus eliminoidaan
hankintamenomenetelmää käyttäen. Hankintameno
perustuu hankittujen varojen hankintahetken käypään
arvoon, liikkeeseen laskettuihin oman pääoman ehtoisiin
instrumentteihin ja velkoihin, jotka ovat syntyneet tai otettu
vastattavaksi kaupan toteutumisajankohtana. Hankinnan
kohteen yksilöitävissä olevat varat, velat ja ehdolliset velat
arvostetaan hankinta-ajankohdan käypään arvoon, josta ei
ole vähennetty määräysvallattomien omistajien osuutta.
Konsernin sisäiset liiketapahtumat, saamiset ja velat,
realisoitumattomat voitot ja sisäinen voitonjako on
eliminoitu konsernitilinpäätöstä laadittaessa.
Realisoitumattomia tappioita ei eliminoida, mikäli tappio
aiheutuu omaisuuserän arvonalentumisesta.
Määräysvallattomien omistajien osuus tilikauden tuloksesta
esitetään tuloslaskelmassa ja määräysvallattomille
omistajille kuuluva osuus omasta pääomasta esitetään
omana eränään taseessa oman pääoman osana.
Konserni käsittelee hankkimansa kiinteistöyhtiöt
omaisuuserien hankintana.
Osakkuusyritykset
Osakkuusyrityksiä ovat yritykset, joissa konsernilla on
huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Kesko-
konsernissa huomattava vaikutusvalta perustuu
osakeomistukseen tai sopimukseen, joka tuottaa
20−50 % äänivallasta. Osakkuusyrityksiin tehdyt sijoitukset
käsitellään pääomaosuusmenetelmällä, ja alun perin ne
kirjataan hankintamenon määräisinä.
Konsernin osuus osakkuusyritysten hankinnan jälkeisistä
voitoista ja tappioista merkitään tuloslaskelmaan.
Sijoituksen kirjanpitoarvoa oikaistaan hankinnan jälkeen
kertyneillä muutoksilla. Jos konsernin osuus
osakkuusyrityksen tappiosta on yhtä suuri tai suurempi kuin
sen osuus osakkuusyrityksestä, konserni ei kirjaa lisää
tappiota.
Realisoitumattomat voitot konsernin ja osakkuusyritysten
välillä eliminoidaan konsernin omistusosuutta vastaavasti.
Myös realisoitumattomat tappiot eliminoidaan, ellei
liiketapahtuma anna viitteitä omaisuuserän
arvonalentumisesta. Osakkuusyrityksiltä saatu osinko
vähennetään konsernin tuloksesta ja osakkeiden
hankintamenosta. Osakkuusyrityssijoitus sisältää
hankinnasta syntyneen liikearvon. Liikearvoa ei poisteta.

|  | 123

Yhteisjärjestelyt
Yhteisjärjestelyt ovat järjestelyitä, joissa kahdella tai
useammalla osapuolella on yhteinen, sopimukseen
perustuva määräysvalta. Yhteinen määräysvalta vallitsee
vain silloin, kun merkityksellisiä toimintoja koskevat
päätökset edellyttävät määräysvallan jakavien osapuolten
yksimielistä hyväksymistä. Yhteisyritys on yhteisjärjestely,
jonka mukaan osapuolilla, joilla on järjestelyssä yhteinen
määräysvalta, on oikeuksia järjestelyn nettovarallisuuteen.
Yhteisyrityksiin tehdyt sijoitukset käsitellään
pääomaosuusmenetelmällä, ja alun perin ne kirjataan
hankintamenon määräisinä.
Konsernin osuus yhteisyritysten hankinnan jälkeisistä
voitoista ja tappioista merkitään tuloslaskelmaan.
Sijoituksen kirjanpitoarvoa oikaistaan hankinnan jälkeen
kertyneillä muutoksilla. Jos konsernin osuus yhteisyrityksen
tappiosta on yhtä suuri tai suurempi kuin sen osuus
yhteisyrityksestä, konserni ei kirjaa lisää tappiota.
Realisoitumattomat voitot konsernin ja yhteisyritysten välillä
eliminoidaan konsernin omistusosuutta vastaavasti. Myös
realisoitumattomat tappiot eliminoidaan, ellei
liiketapahtuma anna viitteitä omaisuuserän
arvonalentumisesta. Yhteisyrityksiltä saatu osinko
vähennetään konsernin tuloksesta ja osakkeiden
hankintamenosta. Yhteisyrityssijoitus sisältää hankinnasta
syntyneen liikearvon. Liikearvoa ei poisteta.
Keskinäiset kiinteistöyhtiöt on yhdistelty yhteisinä
toimintoina omistusosuuden mukaan suhteellisesti rivi
riviltä. Yhdistelyssä huomioidaan erikseen konsernin osuus
keskinäisten kiinteistöyhtiöiden lainoista ja oman pääoman
rahastoista.
Osakkuus- ja yhteisyritykset ja suhteellisesti yhdisteltävät
keskinäiset kiinteistöyhtiöt on eritelty liitteessä 5.1.
Ulkomaan rahan määräiset erät
Konsernitilinpäätös on esitetty euroina, joka on konsernin
emoyhtiön toimintaympäristön valuutta ja esittämisvaluutta.
Euroalueen ulkopuolisten konserniyritysten tulosta ja
taloudellista asemaa koskevat luvut on käsitelty alun perin
kunkin yrityksen toimintaympäristön valuutassa.
Ulkomaan rahan määräiset liiketapahtumat on kirjattu
euroiksi käyttäen tapahtumapäivän kurssia. Ulkomaan rahan
määräiset saamiset ja velat on muunnettu euroiksi käyttäen
tilinpäätöspäivän kurssia. Ulkomaan rahan määräisistä
liiketapahtumista sekä saamisista ja veloista syntyneet
kurssivoitot ja -tappiot on kirjattu tuloslaskelmaan lukuun
ottamatta kurssieroja sellaisista monetaarisista eristä, jotka
ovat osa nettosijoitusta ulkomaiseen yksikköön tai niitä
lainojen kurssimuutoksia, jotka on määritetty suojaamaan
ulkomaista nettosijoitusta ja ovat siinä tehokkaita. Nämä
kurssierot kirjataan omaan pääomaan ja niiden muutokset
esitetään muina laajan tuloksen erinä. Kurssierot kirjataan
tuloslaskelmaan, kun kyseisestä yksiköstä tai ulkomaisen
nettosijoituksen suojauksesta luovutaan. Konsernilla ei ole
lainoja, jotka on määritetty suojaamaan ulkomaista
nettosijoitusta. Liiketoiminnan kurssivoitot ja -tappiot
sisältyvät vastaaviin eriin liikevoiton yläpuolelle.
Rahoituksellisia tapahtumia suojaavien valuuttatermiinien ja
-optioiden sekä valuuttamääräisten lainojen kurssivoitot ja
-tappiot sisältyvät rahoitustuottoihin ja -kuluihin.
Euroalueen ulkopuolisten konserniyritysten tuloslaskelmat
on muunnettu euroiksi raportointikauden keskikurssiin ja
taseet tilinpäätöspäivän kurssiin. Eri muuntokurssien
käytöstä syntyvä kurssiero, euroalueen ulkopuolisten
tytäryritysten hankintamenon eliminoinnista syntyvät
muuntoerot, osana nettosijoitusta ulkomaiseen yksikköön
käsiteltyjen monetaaristen erien kurssimuutokset sekä
nettosijoitusten suojaustulos kirjataan omaan pääomaan ja
muutokset esitetään muissa laajan tuloksen erissä.
Tytäryrityksen myynnin yhteydessä muuntoerot kirjataan
tuloslaskelmaan osana myyntivoittoa tai -tappiota.
Ulkomaisten yksiköiden hankinnasta syntynyt liikearvo ja
kyseisten ulkomaisten yksikköjen hankinnan yhteydessä
tehtyjen varojen ja velkojen käyvän arvon oikaisut on
käsitelty kyseisten ulkomaisten yksiköiden varoina ja
velkoina ja muunnettu euroiksi tilinpäätöspäivän kurssiin.
1.6 Lopetetut toiminnot ja myytävänä
oleviksi luokitellut pitkäaikaiset
omaisuuserät ja niihin liittyvät velat
Pitkäaikaiset omaisuuserät (tai luovutettavien erien ryhmät)
luokitellaan myytävänä oleviksi, kun niiden kirjanpitoarvoa
vastaava määrä tulee kertymään pääasiassa niiden
myynnistä ja myynti on erittäin todennäköinen. Jos niiden
kirjanpitoarvoa vastaava määrä tulee kertymään pääasiassa
niiden myynnistä sen sijaan, että se kertyisi niiden
jatkuvasta käytöstä, ne esitetään kirjanpitoarvoonsa tai
käypään arvoon vähennettynä myynnistä aiheutuvilla
menoilla sen mukaan, kumpi näistä on pienempi.
Tuloslaskelman vertailutietoja oikaistaan niiden toimintojen
osalta, jotka on luokiteltu lopetetuiksi viimeisimmän
esitettävän tilinpäätöskauden aikana. Lopetettujen
toimintojen tulos siirretään siten omalle rivilleen myös
vertailutietojen osalta. Tilikausilla 2025 ja 2024 konsernissa
ei ollut lopetettuja toimintoja.

|  | 124

1.7 Uudet IFRS-standardit ja IFRIC-tulkinnat
sekä uusien ja uudistettujen standardien
vaikutukset
Uusi IFRS 18, Tilinpäätöksen esittämistapa ja
tilinpäätöksessä esitettävät tiedot -standardi
Uusi tilinpäätöksen esittämistapaa ja esitettäviä tietoja
koskeva IFRS 18 -standardi julkaistiin 9.4.2024 ja se tulee
sovellettavaksi 1.1.2027 tai sen jälkeen alkavilta tilikausilta.
Vertailukauden tiedot tulee uudelleen luokitella vastaavasti.
Uusi standardi sisältää ohjeita erityisesti voittoa tai tappiota
osoittavan laskelman esittämiseen liittyen. Standardi
sisältää kaksi määriteltyä välisummaa ja loppusumman,
jotka tulee esittää voittoa tai tappiota osoittavassa
laskelmassa. Nämä ovat välisummat liikevoitto tai -tappio ja
voitto tai tappio ennen rahoitusta ja tuloveroja sekä
loppusumma voitto tai tappio. Standardin mukaan voittoa
tai tappiota osoittavaan laskelmaan sisällytettävät tuotot ja
kulut tulee luokitella johonkin viidestä ryhmästä:
liiketoiminnan ryhmä, sijoitusten ryhmä, rahoituksen ryhmä,
tuloverojen ryhmä ja lopetettujen toimintojen ryhmä. Lisäksi
standardi edellyttää johdon määrittelemien tunnuslukujen
esittämistä tilinpäätöksessä.
Konserni on laatinut tilikauden aikana vaikutusanalyysin
IFRS 18 -standardin käyttöönotosta. Analyysin mukaan
uudella standardilla tulee olemaan vaikutuksia voittoa tai
tappiota osoittavan laskelman esittämistapaan ja
tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin. Merkittävimmät
muutokset voittoa ja tappiota osoittavaan laskelmaan ovat
osakkuusyritysten ja yhteisyritysten tulososuuksien sekä
rahavaroista ja sijoituksista kertyvien tuottojen ja edellä
mainittujen omaisuuserien luovutusvoittojen tai -tappioiden
esittäminen IFRS 18 -standardin mukaan sijoitusten
ryhmässä. Lisäksi tietyt rahoitustuotot ja kulut sekä
suojausinstrumenttien käyvän arvon muutokset esitetään
jatkossa liiketoiminnan ryhmässä tai sijoitusten ryhmässä.
Konsernin taloudellisessa raportoinnissa käytetään
vaihtoehtoisia tunnuslukuja kuvaamaan liiketoiminnan ja
kannattavuuden kehitystä yhdessä IFRS-tilinpäätökseen
perustuvien tunnuslukujen kanssa. Vaikutusanalyysin
mukaan osa käytetyistä tunnusluvuista on IFRS 18 -
standardissa tarkoitettuja johdon määrittelemiä
tunnuslukuja. Näiden tunnuslukujen osalta tilinpäätöksessä
tulee mm. antaa perustelut tunnuslukujen käytölle sekä
laatia täsmäytyslaskelma IFRS-tilinpäätöksen sopivaan
välisummatasoon. Konserni jatkaa standardin
yksityiskohtaisten vaatimusten analysointia ja tilinpäätöksen
esittämistapaan vaikuttavien muutosten valmistelua
tilikaudella 2026.
1.1.2026 tai sen jälkeen voimaan astuvilla muilla vuosittaisilla
parannuksilla tai muutoksilla standardeihin ei arvioida
olevan merkittävää vaikutusta konsernitilinpäätökseen.

|  | 125

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
2. TALOUDELLINEN TULOS
2.1 Tuloutusperiaatteet
Laadintaperiaatteet
Konsernin tuloslaskelmassa liikevaihtoon luetaan asiakassopimuksiin perustuva tavaroiden
ja palveluiden sekä energian myynti. Palveluiden ja energian myynnin osuus liikevaihdosta ei
ole merkittävä. Konserni myy tuotteita kauppiaille ja muille yritysasiakkaille sekä harjoittaa
omaa vähittäismyyntiä. Tuotot tavaroiden ja palveluiden myynnistä tuloutetaan, kun asiakas
saa määräysvallan tavaraan tai palveluun. Asiakas saa määräysvallan, kun hän pystyy
ohjaamaan tavaran tai palvelun käyttöä ja saamaan siihen liittyvän hyödyn. Pääsääntöisesti
tavaroiden myynti on tuloutettavissa tavaran luovutushetkellä. Tuotot palveluista
tuloutetaan, kun palvelu suoritetaan. Myynti kauppiaille ja yritysasiakkaille on
laskutusmyyntiä. Myynti kuluttaja-asiakkaille on pääosin käteis- tai luottokorttimyyntiä.
Liikevaihtoa laskettaessa myyntituottoja oikaistaan välillisillä veroilla, myynnin oikaisuerillä
sekä valuuttamääräisen myynnin kurssieroilla. Suomessa K-Plussa-kanta-
asiakasjärjestelmään kuuluvissa liiketoiminnoissa myynnin oikaisueriin kirjataan kanta-
asiakasjärjestelmään liittyvät asiakashyvitykset osana myyntitapahtumaa. Vastaava myynti
tuloutetaan, kun asiakashyvitykset käytetään tai niiden voimassaolo lakkaa. Sopimukseen
perustuva velka merkitään taseeseen. Kanta-asiakashyvitykset vaikuttavat niiden
liiketoimintojen liikevaihtoon, jotka myöntävät Suomessa K-Plussa-kanta-asiakashyvityksiä
ja harjoittavat vähittäiskauppatoimintaa.
Liiketoiminnan muina tuottoina esitetään muut kuin asiakassopimukseen perustuvaan
suoritemyyntiin liittyvät tuotot, kuten vuokratuotot ja kauppiasyrittäjiltä veloitettavat
kauppapaikka- ja ketjumaksut sekä muut palvelukorvaukset ja provisiot. Kauppiasyrittäjiltä
veloitettavat maksut perustuvat yhteistyösopimukseen (ketjusopimus), jonka perusteella
kauppias harjoittaa liiketoimintaa ketjulle yhteisten toimintamallien ja tavoitteiden
mukaisesti. Kauppapaikkamaksu ja ketjumaksu ovat määrältään muuttuvia ja perustuvat
kauppiaan ketjusopimuksen nojalla harjoittaman liiketoiminnan kasvuun ja tuloksellisuuteen.
Ketjun markkinointimaksu ja tietojärjestelmämaksu ovat kustannusperusteisia veloituksia.
Liiketoiminnan muut tuotot on eritelty liitteessä 2.4.
Liiketoiminnan muissa tuotoissa esitetään myös aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden
luovutuksesta syntyvät voitot, liiketoimintojen myyntivoitot sekä kaupallisten valuuttariskien
suojaukseen käytettyjen johdannaisten realisoituneet ja realisoitumattomat voitot.
Korot kirjataan tuotoiksi ajan kulumisen perusteella efektiivisen koron menetelmää
käyttäen. Osingot tuloutetaan, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.
2.2 Segmenttitiedot
Laadintaperiaatteet
Konsernin raportoitavat segmentit muodostuvat konsernin toimialoista, jotka ovat
päivittäistavarakauppa, rakentamisen ja talotekniikan kauppa sekä autokauppa.
Segmentti-informaatio raportoidaan ylimmälle operatiiviselle päätöksentekijälle
toimitettavan sisäisen raportoinnin kanssa yhdenmukaisella tavalla. Ylimpänä operatiivisena
päätöksentekijänä, joka vastaa resurssien kohdistamisesta toimialoille, toimii
konsernijohtoryhmä. Raportoitavien toimintasegmenttien liikevaihto muodostuu
päivittäistavarakaupasta, rakentamisen ja talotekniikan kaupasta sekä autokaupasta.
Toimialojen välinen myynti tapahtuu markkinahintaan.
Konsernijohtoryhmä käyttää vaihtoehtoisia tunnuslukuja IFRS-tilinpäätöksen tunnuslukujen
rinnalla konsernin tulosraportoinnissa. Konsernijohtoryhmä arvioi toimialojen tulosta ja
kannattavuutta liikevoiton, vertailukelpoisen liikevoiton ja vertailukelpoisen sidotun
pääoman tuoton perusteella. Vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä lukuun ottamatta

|  | 126

johdon tulosraportointi vastaa konsernitilinpäätöksen laskentaperiaatteita. Rahoitustuottoja
ja -kuluja ei kohdisteta toimialoille, sillä konsernirahoitus hallinnoi konsernin rahavaroja ja
rahoitusvelkoja. Konsernin sisäisinä kauppoina tehtyjen valuuttatermiinien käypien arvojen
muutokset sekä realisoituneet voitot ja tappiot raportoidaan osana liiketoiminnan muita
tuottoja ja kuluja niiltä osin, kun ne suojaavat toimialojen valuuttariskiä.
Toimialan sidotun pääoman varat ja velat ovat sellaisia liiketoiminnan eriä, jotka voidaan
perustellusti kohdistaa toimialoille. Sidotun pääoman varat sisältävät aineelliset ja
aineettomat hyödykkeet, vuokrasopimuksista johtuvat käyttöoikeusomaisuuserät, osuudet
osakkuus- ja yhteisyrityksissä ja muut sijoitukset, eläkesaamiset, vaihto-omaisuuden,
myyntisaamiset ja muut korottomat saamiset, korolliset saamiset sekä myytävänä oleviksi
luokitellut omaisuuserät. Sidotun pääoman velat sisältävät ostovelat, osuuden muista
korottomista veloista ja varaukset. Konsernin kiinteistövarat ja niistä aiheutuvat tuotot ja
kulut on kohdistettu toimialoille. Sidottuun pääomaan eivät sisälly laskennalliset
verosaamiset ja -velat, käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat
valuuttatermiinien taseeseen merkittyä käypää arvoa lukuun ottamatta, rahavarat eivätkä
korolliset velat.
Segmenttitiedoissa noudatetaan samoja tuloutusperiaatteita kuin konsernin
tuloslaskelmassa ja konsernitaseessa. Tuloutusperiaatteet on esitetty liitteessä 2.1.
Keskon liiketoimintamallit
Keskon pääasiallinen liiketoimintamalli Suomen markkinoilla on ketjuliiketoimintamalli, jossa
itsenäiset K-kauppiaat harjoittavat vähittäiskauppaa Keskon vähittäiskauppaketjuissa, ja
yritysasiakaskauppa. Kesko johtaa kaupoista muodostuvien ketjujen toimintaa.
Ketjutoiminnalla var mistetaan parempi kilpailukyky ja K-kauppiaille edellytykset tavaroiden
hankintaan, valikoiman muodostamiseen, markkinointiin ja hintakilpailuun. Suomen
ulkopuolella liiketoiminta on pääsääntöisesti omaa vähittäiskauppaa ja yritysasiakaskauppaa.
Keskon tukkumyynti kauppiaille vuonna 2025 oli 43 % (45 %) Keskon liikevaihdosta.
Yritysasiakaskaupan osuus konsernin liikevaihdosta vuonna 2025 oli 41 % (37 %). Keskon
kuluttaja-asiakaskaupan osuus konsernin liikevaihdosta oli 16 % (18 %). Edellä mainittujen
liiketoimintamallien taloudelliset tekijät ja niiden suhteellinen osuus konsernin liiketoiminnan
volyymista vaikuttavat konsernitilinpäätökseen sisältyvien myyntituottojen ja rahavirtojen
luonteeseen, määrään, ajoittumiseen ja epävarmuuteen.
Päivittäistavarakauppa
Päivittäistavarakauppa käsittää päivittäistavaroiden tukkukaupan ja yritysasiakaskaupan sekä
käyttötavaroiden vähittäiskaupan Suomessa. Suomessa on noin 1 100 K-kauppiaan
operoimaa K-ruokakauppaa, joista muodostuvat ruokakaupan vähittäiskauppaketjut
K-Citymarket, K-Supermarket ja K-Market. Kespro on foodservice-palvelujen tarjoaja ja
tukkukauppa Suomessa. K-Citymarketin käyttötavarakaupassa Kesko toimii käyttötavaroiden
vähittäismyyjänä Suomessa.
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa toimii tukku-, vähittäis- ja yritysasiakaskaupassa
Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Baltiassa ja Puolassa. Rautakaupassa Kesko toimii
kauppiasliiketoimintamallilla Suomessa. Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa Kesko toimii itse
vähittäiskauppiaana. Vähittäiskauppaketjut ovat K-Rauta (Suomi), K-Bygg (Ruotsi),
Byggmakker (Norja) ja Davidsen (Tanska). Rautakaupat palvelevat sekä kuluttajia että
ammattirakentajia. Tekninen kauppa tarjoaa yritysasiakkaille teknisen tukkukaupan LVI- ja
sähkötuotteita ja -palveluita. Teknisellä kaupalla on noin 140 toimipistettä Suomessa,
Ruotsissa, Norjassa, Puolassa ja Baltian maissa.
Kesko osti Tanskassa Roslev Trælasthandel A/S:n 1.2.2025, CF Petersen & Søn A/S:n
1.5.2025 ja Tømmergaarden A/S:n 1.6.2025. Vertailukaudella Kesko osti Tanskassa 90 %
Davidsen Koncernen A/S:n osakekannasta. Ruotsissa K-Rauta-ketjun liiketoiminta päättyi
joulukuussa 2024.
Autokauppa
Autokauppa käsittää uusien autojen, käytettyjen autojen, palvelujen sekä leasingin
liiketoiminnot. Uusien autojen liiketoiminnot harjoittavat Volkswagen-, Audi-, SEAT-,
CUPRA-, Porsche- ja Bentley-henkilöautojen sekä Volkswagen-hyötyautojen maahantuontia,
markkinointia ja vähittäiskauppaa Suomessa, sekä SEATin ja CUPRAn osalta maahantuontia
myös Baltiassa. Käytetyt autot -liiketoiminta hankkii käytettyjä autoja Suomesta ja ulkomailta
sekä harjoittaa niiden vähittäismyyntiä Suomessa. Palvelut-liiketoiminta tarjoaa huolto-,
vauriokorjaus-, varaosamyynti-, ja varustelupalveluita Suomessa. Leasingliiketoiminta tarjoaa

|  | 127

yksityis- ja yritysleasingpalveluita, ja lisäksi autokauppaan kuuluu mm. sähköautojen
latauspalvelua tarjoava K-Lataus. Vertailukaudella toteutui Autotalo Lohjan liiketoiminnan
hankinta.
Autokaupan toimialaan sisältyy urheilukauppa Suomessa. Urheilukaupan ketjut ovat
Intersport ja Budget Sport.
Yhteiset toiminnot
Yhteiset toiminnot sisältävät konsernille yhteisiä tukitoimintoja.
Segmenttitiedot 2025
Tulos

Milj. € | Päivittäistavara- kauppa | Rakentamisen ja talotekniikan kauppa | Autokauppa | Yhteiset toiminnot | Yhteensä
Toimialan liikevaihto | 6 447,4 | 4 685,8 | 1 364,8 | 2,1 | 12 500,2
josta sisäistä | -15,9 | -0,6 | -8,3 | -0,7 | -25,5
Liikevaihto konsernin ulkopuolelta | 6 431,5 | 4 685,2 | 1 356,5 | 1,5 | 12 474,7
Liikevaihdon kehitys paikallisessa valuutassa ilman yritysostoja ja -myyntejä, % | 1,0 | 1,4 | 12,0 | - | 2,3
Liikevaihdon kehitys, % | 1,0 | 7,7 | 12,9 | - | 4,7
Toimialan muut tuotot | 832,1 | 129,2 | 28,0 | 14,1 | 1 003,4
josta sisäistä | -0,6 | -1,7 | 0,4 | -2,1 | -4,0
Liiketoiminnan muut tuotot konsernin ulkopuolelta | 831,5 | 127,5 | 28,3 | 12,0 | 999,4
Poistot ja arvonalentumiset | -120,2 | -53,7 | -36,6 | -28,6 | -239,1
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | -226,9 | -101,2 | -24,4 | -6,6 | -359,1
Osuudet yhteisyritysten tuloksista | - | 19,5 | - | - | 19,5
Liikevoitto | 416,6 | 159,2 | 82,4 | -26,9 | 631,3
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | -1,5 | -19,4 | -0,7 | -2,0 | -23,6
Vertailukelpoinen liikevoitto | 418,1 | 178,6 | 83,1 | -24,8 | 654,9
Rahoitustuotot ja -kulut |  |  |  |  | -125,4
Osuudet osakkuusyritysten tuloksista |  |  |  |  | 4,4
Tulos ennen veroja |  |  |  |  | 510,3

|  | 128

Varat ja velat

Milj. € | Päivittäistavara- kauppa | Rakentamisen ja talotekniikan kauppa | Autokauppa | Yhteiset toiminnot | Eliminoinnit | Yhteensä
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 1 823,8 | 1 451,4 | 341,2 | 73,7 | -1,3 | 3 688,8
Käyttöoikeusomaisuuserät | 1 308,9 | 475,9 | 69,7 | 52,0 | - | 1 906,5
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä ja muissa sijoituksissa | 6,1 | 181,4 | 0,1 | 91,9 | -0,6 | 278,9
Eläkesaamiset | 18,4 | 5,3 | - | 123,8 | - | 147,4
Vaihto-omaisuus | 291,3 | 663,4 | 249,3 | - | - | 1 204,0
Myyntisaamiset | 361,8 | 584,5 | 68,4 | 2,1 | -2,1 | 1 014,8
Muut korottomat saamiset | 70,8 | 236,0 | 27,9 | 40,0 | -37,2 | 337,5
Korolliset saamiset | 1,0 | - | - | 58,0 | - | 59,0
Sidottuun pääomaan sisältyvät varat | 3 882,0 | 3 597,9 | 756,6 | 441,6 | -41,1 | 8 636,9
Kohdistamattomat erät |  |  |  |  |  |
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  | 20,0
Rahavarat |  |  |  |  |  | 166,2
Varat yhteensä | 3 882,0 | 3 597,9 | 756,6 | 441,6 | -41,1 | 8 823,1
Ostovelat | 536,7 | 769,3 | 62,6 | 20,3 | -0,7 | 1 388,3
Muut korottomat velat | 321,5 | 317,6 | 131,5 | 54,0 | -18,2 | 806,5
Varaukset | 0,3 | 6,4 | 11,6 | 0,5 | - | 18,8
Sidottuun pääomaan sisältyvät velat | 858,5 | 1 093,3 | 205,7 | 74,9 | -18,9 | 2 213,5
Kohdistamattomat erät |  |  |  |  |  |
Korolliset velat |  |  |  |  |  | 1 474,6
Leasingvelat |  |  |  |  |  | 2 098,0
Muut korottomat velat |  |  |  |  |  | 108,7
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  | 101,6
Velat yhteensä | 858,5 | 1 093,3 | 205,7 | 74,9 | -18,9 | 5 996,4
Sidottu pääoma yhteensä 31.12. | 3 023,5 | 2 504,6 | 550,9 | 366,7 | -22,2 | 6 423,4
Sidottu pääoma keskimäärin | 2 974,7 | 2 430,6 | 536,7 | 371,8 | -6,2 | 6 307,7
Sidotun pääoman tuotto, %, vertailukelpoinen | 14,1 | 7,3 | 15,5 | - | - | 10,4
Henkilöstön lukumäärä 31.12. | 8 143 | 8 075 | 1 809 | 964 |  | 18 991
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 6 264 | 6 853 | 1 638 | 911 |  | 15 665

|  | 129

Segmenttitiedot 2024
Tulos

Milj. € | Päivittäistavara- kauppa | Rakentamisen ja talotekniikan kauppa | Autokauppa | Yhteiset toiminnot | Yhteensä
Toimialan liikevaihto | 6 381,4 | 4 351,6 | 1 209,4 | 1,5 | 11 943,9
josta sisäistä | -16,1 | 0,2 | -7,3 | -0,7 | -23,9
Liikevaihto konsernin ulkopuolelta | 6 365,3 | 4 351,8 | 1 202,1 | 0,8 | 11 920,1
Liikevaihdon kehitys paikallisessa valuutassa ilman yritysostoja ja -myyntejä, % | 0,4 | -6,0 | -4,0 | - | -2,3
Liikevaihdon kehitys, % | 0,5 | 3,8 | -4,2 | - | 1,2
Toimialan muut tuotot | 813,0 | 144,1 | 29,0 | 12,7 | 998,7
josta sisäistä | -0,9 | -2,0 | 0,1 | -1,3 | -4,1
Liiketoiminnan muut tuotot konsernin ulkopuolelta | 812,0 | 142,1 | 29,1 | 11,3 | 994,6
Poistot | -108,6 | -76,9 | -31,4 | -31,0 | -247,9
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | -243,9 | -100,8 | -24,2 | -6,6 | -375,5
Osuudet yhteisyritysten tuloksista | - | 20,9 | - | - | 20,9
Liikevoitto | 420,9 | 116,3 | 69,3 | -26,9 | 579,5
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | -17,2 | -52,8 | -0,0 | -0,5 | -70,6
Vertailukelpoinen liikevoitto | 438,0 | 169,1 | 69,3 | -26,4 | 650,1
Rahoitustuotot ja -kulut |  |  |  |  | -111,7
Osuudet osakkuusyritysten tuloksista |  |  |  |  | 3,8
Tulos ennen veroja |  |  |  |  | 471,5

|  | 130

Varat ja velat

Milj. € | Päivittäistavara- kauppa | Rakentamisen ja talotekniikan kauppa | Autokauppa | Yhteiset toiminnot | Eliminoinnit | Yhteensä
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 1 697,0 | 1 215,9 | 286,5 | 82,4 | -1,3 | 3 280,5
Käyttöoikeusomaisuuserät | 1 258,9 | 472,3 | 78,6 | 57,9 | - | 1 867,7
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä ja muissa sijoituksissa | 6,2 | 160,8 | 0,1 | 88,1 | -0,6 | 254,5
Eläkesaamiset | 18,6 | 5,0 | - | 103,8 | - | 127,5
Vaihto-omaisuus | 285,8 | 586,0 | 229,7 | - | - | 1 101,5
Myyntisaamiset | 363,5 | 524,1 | 71,1 | 2,1 | -2,9 | 957,9
Muut korottomat saamiset | 71,5 | 197,5 | 24,2 | 45,5 | -31,5 | 307,2
Korolliset saamiset | 1,1 | - | - | 61,9 | - | 63,0
Myytävänä oleviksi luokitellut pitkäaikaiset omaisuuserät | - | 6,6 | - | - | - | 6,6
Sidottuun pääomaan sisältyvät varat | 3 702,7 | 3 168,1 | 690,1 | 441,7 | -36,3 | 7 966,3
Kohdistamattomat erät |  |  |  |  |  |
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  | 16,9
Muut rahoitusvarat |  |  |  |  |  | 15,0
Rahavarat |  |  |  |  |  | 473,1
Varat yhteensä | 3 702,7 | 3 168,1 | 690,1 | 441,7 | -36,3 | 8 471,2
Ostovelat | 603,4 | 736,3 | 52,3 | 14,6 | -2,2 | 1 404,4
Muut korottomat velat | 312,6 | 269,7 | 113,4 | 45,5 | -22,7 | 718,5
Varaukset | 1,1 | 5,2 | 12,6 | 0,5 | - | 19,5
Myytävänä oleviksi luokiteltuihin pitkäaikaisiin omaisuuseriin liittyvät velat | - | 0,1 | - | - | - | 0,1
Sidottuun pääomaan sisältyvät velat | 917,1 | 1 011,4 | 178,3 | 60,6 | -24,9 | 2 142,4
Kohdistamattomat erät |  |  |  |  |  |
Korolliset velat |  |  |  |  |  | 1 345,3
Leasingvelat |  |  |  |  |  | 2 051,0
Muut korottomat velat |  |  |  |  |  | 121,3
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  | 76,3
Velat yhteensä | 917,1 | 1 011,4 | 178,3 | 60,6 | -24,9 | 5 736,3
Sidottu pääoma yhteensä 31.12. | 2 785,6 | 2 156,7 | 511,8 | 381,1 | -11,4 | 5 823,8
Sidottu pääoma keskimäärin | 2 734,9 | 2 172,8 | 503,0 | 350,7 | -2,7 | 5 758,7
Sidotun pääoman tuotto, %, vertailukelpoinen | 16,0 | 7,8 | 13,8 | - | - | 11,3
Henkilöstön lukumäärä 31.12. | 8 257 | 7 341 | 1 752 | 959 |  | 18 309
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 6 346 | 6 538 | 1 556 | 908 |  | 15 347

|  | 131

Vaihtoehtoiset tunnusluvut segmenttiraportoinnissa
Kesko käyttää vaihtoehtoisia tunnuslukuja kuvaamaan liiketoiminnan ja kannattavuuden
kehitystä. Vaihtoehtoisia tunnuslukuja tulee tarkastella yhdessä IFRS:n mukaisten
tunnuslukujen kanssa.
Vertailukelpoisen liikevaihdon muutosta käytetään kuvaamaan konsernin liiketoiminnan
volyymin kehittymistä eri kausien välillä. Tunnusluku kuvaa liikevaihdon muutosta ilman
yrityskauppojen vaikutusta ja paikallisissa valuutoissa. Vertailukelpoinen liikevaihto on
laskettu sisällyttämällä liikevaihtoon ne liiketoiminnot, jotka ovat kuuluneet Kesko-konserniin
sekä katsauskaudella että vertailukaudella. Yrityskauppoihin liittyvät muut rakenteelliset
järjestelyt on oikaistu yrityskauppojen tavoin.
Tavanomaiseen liiketoimintaan kuulumattomat tapahtumat käsitellään vertailukelpoisuuteen
vaikuttavina erinä. Vertailukelpoista tulosta ja kannattavuutta kuvaavia tunnuslukuja
käytetään parantamaan kausien välistä vertailukelpoisuutta liiketoiminnan tuloksen
kehityksestä. Vertailukelpoisuuteen vaikuttaviksi eriksi luokitellaan kiinteistöjen, osakkeiden
ja liiketoimintojen myynneistä syntyneet myyntivoitot ja -tappiot, arvonalentumiset sekä
merkittävät liiketoimintojen rakennejärjestelyt. Myyntivoitot on esitetty tuloslaskelmassa
liiketoiminnan muissa tuotoissa ja myyntitappiot liiketoiminnan muissa kuluissa.
Arvonalentumiset ja merkittävät vuokrasopimusten muutoksiin liittyvät tulosvaikutteiset erät
on esitetty konsernin tuloslaskelmassa rivillä poistot ja arvonalentumiset.
Vaihtoehtoisia tunnuslukuja, joista on oikaistu IFRS 16 -standardin vaikutus, käytetään
taloudellisten tavoitteiden toteutumisen seurannassa. Käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta
vastaa ennen IFRS 16 -standardin käyttöönoton mukaista käyttökatetta ja korolliset
nettovelat ilman leasingvelkoja vastaavat korollisia nettovelkoja ennen standardin
käyttöönottoa. Nämä oikaistut tunnusluvut sisältyvät komponentteina konsernin
taloudellisten tavoitteiden tunnuslukuun ”korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja per
käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta”.
Lisäksi vaihtoehtoisina tunnuslukuina on esitetty konsernin taloudellista kehitystä kuvaavat
tunnusluvut. Johto käyttää näitä tunnuslukuja liiketoiminnan kehityksen, kannattavuuden
sekä taloudellisen aseman seurantaan ja analysointiin.
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät

Milj. € | 2025 | 2024
Myyntivoitot | +15,7 | +11,4
Myyntitappiot | -2,8 | -1,6
Arvonalentumiset | -13,7 | -40,0
Rakennejärjestelyt | -22,8 | -40,4
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa yhteensä | -23,6 | -70,6

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät sisältyvät konsernituloslaskelmassa seuraaville riveille:
liiketoiminnan muut tuotot (+16,0 milj. euroa), materiaalit ja palvelut (-1,6 milj. euroa),
varaston muutos (-0,4 milj. euroa), henkilöstökulut (-3,9 milj. euroa), poistot ja
arvonalentumiset (-17,8 milj. euroa), käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset
(-6,5 milj. euroa) sekä liiketoiminnan muut kulut (-9,4 milj. euroa).
Vuoden 2024 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liittyvät erät sisältyvät
konsernituloslaskelmassa seuraaville riveille: liiketoiminnan muut tuotot (+11,7 milj. euroa),
materiaalit ja palvelut (-0,1 milj. euroa), varaston muutos (-8,2 milj. euroa), henkilöstökulut
(-4,4 milj. euroa), poistot ja arvonalentumiset (-44,8 milj. euroa), käyttöoikeusomaisuuserien
poistot ja arvonalentumiset (-13,5 milj. euroa) sekä liiketoiminnan muut kulut (-11,4 milj.
euroa).

|  | 132

Vaihtoehtoisten tunnuslukujen täsmäytys IFRS-tilinpäätöslukuihin

Milj. € | 2025 | 2024
Liikevoitto, vertailukelpoinen |  |
Liikevoitto | 631,3 | 579,5
Vähennettynä |  |
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa | -23,6 | -70,6
Liikevoitto, vertailukelpoinen | 654,9 | 650,1
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % |  |
Liikevoitto, vertailukelpoinen | 654,9 | 650,1
Sidottu pääoma, keskimäärin | 6 307,7 | 5 758,7
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 10,4 | 11,3
Liikevaihdon vertailukelpoinen kehitys |  |
Päivittäistavarakaupan liikevaihto | 6 447,4 | 6 381,4
Yritysjärjestelyjen vaikutus | -1,1 |
Vertailukelpoinen liikevaihdon kehitys-% | 1,0 |
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevaihto | 4 685,8 | 4 351,6
Valuuttakurssien vaikutus | -2,3 |
Yrityskauppojen ja -järjestelyjen vaikutus | -302,8 | -31,0
Vertailukelpoinen liikevaihdon kehitys-% | 1,4 | -6,0
Autokaupan liikevaihto | 1 364,8 | 1 209,4
Yrityskauppojen vaikutus | -10,2 |
Vertailukelpoinen liikevaihdon kehitys-% | 12,0 |
Konsernin liikevaihto | 12 474,7 | 11 920,1
Valuuttakurssien vaikutus | -2,3 |
Yrityskauppojen vaikutus | -314,0 | -31,0
Vertailukelpoinen liikevaihdon kehitys-% | 2,3 | -2,3

Tunnuslukujen laskentakaavat

Liikevoitto, vertailukelpoinen
Liikevoitto +/– vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
Sidotun pääoman tuotto, %, vertailukelpoinen
Vertailukelpoinen liikevoitto x 100 / (Pitkäaikaiset varat + Vaihto-omaisuus + Saamiset + Muut lyhytaikaiset varat - Korottomat velat) keskimäärin raportointikaudelta

|  | 133

Maantieteelliset tiedot
Konserni toimii Suomessa, Ruotsissa, No rjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja
Puolassa. Päivittäistavarakauppa toimii Suomessa. Rakentamisen ja talotekniikan kauppa
toimii Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Baltia ssa ja Puolassa. Autokauppa toimii
Suomessa. Maantieteellisissä tiedoissa liikevaihto, varat ja henkilöstö on esitetty
maantieteellisen sijainnin mukaan jaoteltuna.
Liikevaihto muodostuu lähes kokonaan tavaroiden myynnistä. Palvelujen myynnin osuus on
vähäinen.
Kesko-konsernilla ei ole yksittäisiä asiakkaita, joilta saadun tuoton määrä ylittäisi 10 % koko
Kesko-konsernin tuotoista.

2025 Milj. € | Suomi | Muut Pohjoismaat | Baltian maat | Muut | Eliminoinnit | Yhteensä
Liikevaihto | 9 762,3 | 2 188,4 | 153,5 | 378,4 | -7,9 | 12 474,7
Sidottuun pääomaan sisältyvät varat | 6 358,0 | 1 828,3 | 274,4 | 176,2 |  | 8 636,9
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 10 400 | 3 961 | 357 | 948 |  | 15 665

2024 Milj. € | Suomi | Muut Pohjoismaat | Baltian maat | Muut | Eliminoinnit | Yhteensä
Liikevaihto | 9 542,7 | 1 889,3 | 127,4 | 368,1 | -7,4 | 11 920,1
Sidottuun pääomaan sisältyvät varat | 6 019,5 | 1 546,6 | 232,1 | 168,1 |  | 7 966,3
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 10 345 | 3 687 | 359 | 957 |  | 15 347

|  | 134

2.3 Materiaalit ja palvelut

Milj. € | 2025 | 2024
Materiaalit ja tarvikkeet | -10 470,9 | -9 959,5
Ulkopuoliset palvelut | -231,7 | -224,6
Yhteensä | -10 702,7 | -10 184,1

2.4 Liiketoiminnan muut tuotot
Tuloutusperiaatteet, sisältäen määrittelyn liiketoiminnan muissa tuotoissa esitettävistä
tuotoista, on esitetty liitteessä 2.1.

Milj. € | 2025 | 2024
Palvelukorvaukset | 780,2 | 779,2
Vuokratuotot | 50,8 | 50,6
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myyntivoitot | 13,9 | 12,6
Johdannaissopimusten realisoituneet voitot ja käyvän arvon muutokset | 2,0 | 3,6
Muut | 152,4 | 148,6
Yhteensä | 999,4 | 994,6

Palvelukorvaukset ovat pääosin kauppiasyrittäjien maksamia ketju- ja kauppapaikkamaksuja.
Vuokratuotoista on kerrottu tarkemmin liitteessä 3.4.
2.5 Liiketoiminnan kulut
Laadintaperiaatteet
Liiketoiminnan muissa kuluissa esitetään muut kuin myytyjen suoritteiden hankintamenot
kuten henkilöstö-, markkinointi-, kiinteistöjen ja kauppapaikkojen ylläpitokulut,
tietojärjestelmäkulut sekä lyhytaikaisiksi luokitelluista vuokrasopimuksista tai vähäarvoisiksi
luokitelluista vuokratuista hyödykkeistä tuloslaskelmaan kirjatut vuokrat. Liiketoiminnan
muissa kuluissa esitetään myös aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutuksesta
syntyvät tappiot, liiketoimintojen myyntitappiot sekä kaupallisten valuuttariskien
suojaukseen käytettyjen johdannaisten realisoituneet ja realisoitumattomat tappiot.
Henkilöstökulut

Milj. € | 2025 | 2024
Palkat ja palkkiot | -745,4 | -686,2
Sosiaalikulut | -56,5 | -54,8
Eläkkeet |  |
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt | 2,1 | 0,2
Maksupohjaiset eläkejärjestelyt | -103,4 | -94,7
Osakeperusteiset maksut | -8,7 | -7,0
Yhteensä | -911,9 | -842,5

Tiedot etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä on esitetty liitteessä 3.7. Tiedot konsernin
johtohenkilöiden työsuhde-etuuksista ja muista lähipiiritapahtumista esitetään liitteessä 5.2 ja
osakepalkitsemiseen liittyvät tiedot liitteessä 5.3.
Konsernin henkilöstö keskimäärin

| 2025 | 2024
Päivittäistavarakauppa | 6 264 | 6 346
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa | 6 853 | 6 538
Autokauppa | 1 638 | 1 556
Yhteiset toiminnot | 911 | 908
Yhteensä | 15 665 | 15 347

Henkilöstön luvut ovat muutettuna kokoaikaisiksi työntekijöiksi keskimäärin segmenteittäin.
Liiketoiminnan muut kulut

Milj. € | 2025 | 2024
Markkinointikulut | -202,1 | -201,0
Kiinteistöjen ja kauppapaikkojen ylläpitokulut | -196,2 | -198,5
ICT-kulut | -125,3 | -123,4
Tuloslaskelmaan jäävät vuokrat | -7,4 | -8,5
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myyntitappiot | -2,7 | -2,1
Johdannaissopimusten realisoituneet tappiot ja käyvän arvon muutokset | -5,1 | -1,5
Muut liikekulut | -147,0 | -149,6
Yhteensä | -685,8 | -684,5

|  | 135

Vuokrakuluissa on esitetty lyhytaikaisten vuokrasopimusten ja vähäarvoisiksi luokiteltujen
vuokrattujen hyödykkeiden vuokrakulut sekä muuttuvat vuokrat. Kiinteistöjen ja
kauppapaikkojen ylläpitokulut sisältävät myös vuokrakohteiden ylläpitokulut. Vuokrakuluista
on kerrottu tarkemmin liitteessä 3.4.
Tilintarkastajien palkkiot

Milj. € | 2025 | 2024
Tilintarkastus | -1,5 | -1,3
Muut lakisääteiset palvelut | -0,1 | -0,1
Veroneuvonta | -0,0 | -
Muut palvelut | -0,1 | -0,1
Yhteensä | -1,7 | -1,5

Kesko Oyj:n tilintarkastajana toimii Deloitte Oy. Lakisääteisestä tilintarkastuspalkkiosta on
maksettu 0,1 milj. euroa (0,0 milj. euroa) Deloitte-ketjuun kuulumattomalle
tilintarkastusyhteisölle.
2.6 Liikevoittoon kirjatut valuuttakurssierot

Milj. € | 2025 | 2024
Liikevaihto | -0,2 | -0,1
Liiketoiminnan muut tuotot | 2,0 | 3,6
Materiaalit ja palvelut | 0,0 | -0,5
Liiketoiminnan muut kulut | -5,1 | -1,5
Yhteensä | -3,2 | 1,5

2.7 Tuloverot
Laadintaperiaatteet
Konsernin tuloslaskelman veroihin on kirjattu konserniyritysten tilikauden tuloksia vastaavat
suoriteperusteiset verot, aikaisempien tilikausien verojen oikaisut sekä laskennallisten
verojen muutokset. Konserniyritysten verot on laskettu perustuen kunkin yhtiön paikallisen
verolainsäädännön mukaan määräytyvään verotettavaan tuloon. Muihin laajan tuloksen eriin
kirjattavien erien verovaikutus on kirjattu vastaavasti muihin laajan tuloksen eriin.
Laskennalliset verosaamiset ja -velat kirjataan väliaikaisista eroista varojen ja velkojen
verotuksellisten arvojen ja kirjanpitoarvojen välillä sekä käyttämättömistä verotappioista.
Liikearvoista ei ole laskettu laskennallista verovelkaa siltä osin kuin liikearvot eivät ole
verotuksessa vähennyskelpoisia. Tytäryritysten jakamattomista voittovaroista ei kirjata
laskennallista veroa, ellei voitonjako ole todennäköinen ja aiheuta siten veroseuraamuksia.
Laskennallinen vero on laskettu tilinpäätöspäivänä voimassa olevilla verokannoilla ja
verokantojen muuttuessa tiedossa olevalla uudella verokann alla. Kesko soveltaa IAS 12 -
tilinpäätösstandardin mukaista pakollista poikkeusta laskennallisten verojen laskennasta
Pillar Two -minimiveroja koskien. L askennallinen verosaaminen kirjataan siihen määrään
saakka, kun on todennäköistä, että se voidaan hyödyntää tulevaisuudessa syntyvää
verotettavaa tuloa vastaan. Samaa veronsaajaa koskevat konsernin laskennalliset
verosaamiset ja -velat on netotettu.
Merkittävimmät väliaikaiset erot syntyvät vuokrasopimuksista, etuuspohjaisista
eläkejärjestelyistä, aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä sekä verotappioista.
Konsernin veropositioita arvioidaan säännöllisesti tulkinnanvaraisten tilanteiden
tunnistamiseksi. Tilanteisiin, joissa yhtiön tulkinnan hyväksyminen arvioidaan
epätodennäköiseksi, varaudutaan tuloverojen laskennassa. Epävarma veropositio voi
vaikuttaa tilikauden veroihin, laskennallisiin veroihin tai molempiin.

|  | 136

Milj. € | 2025 | 2024
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat verot | -93,0 | -114,8
Edellisten tilikausien verot | 1,0 | -0,3
Laskennallisten verojen muutos | -13,5 | 23,1
Yhteensä | -105,5 | -92,0

Konsernin verotettavaan tuloon perustuviin veroihin vuodelta 2025 ei sisälly Pillar Two -
minimiverolainsäädännön aiheuttamia minimiveroja.
Tuloslaskelman verokulun ja emoyhtiön verokannalla laskettujen verojen
välinen täsmäytyslaskelma

Milj. € | 2025 | 2024
Tulos ennen veroja | 510,3 | 471,5
Verot emoyhtiön verokannan 20,0 % mukaan | -102,1 | -94,3
Ulkomaisten tytäryhtiöiden erilaisten verokantojen vaikutus | -0,3 | 0,1
Verovapaiden tulojen vaikutus | 1,3 | 2,4
Vähennyskelvottomien kulujen vaikutus | -6,6 | -11,6
Kirjaamattomien laskennallisten verojen vaikutus | -3,9 | 0,1
Osakkuus- ja yhteisyritysten tulososuuksien yhdistelyn vaikutus | 4,8 | 4,9
Edellisten tilikausien verot | 1,0 | -0,3
Edellisten tilikausien laskennallisten verojen oikaisut ja arvostusmuutokset | 0,3 | 6,7
Verokantamuutosten vaikutus | 0,0 | -0,0
Muut | -0,0 | 0,0
Verot tuloslaskelmassa | -105,5 | -92,0
Efektiivinen veroaste % | 20,7 | 19,5

Laskennallinen nettoverosaaminen (-velka) jakautuu taseessa

Milj. € | 2025 | 2024
Laskennallisiin verosaamisiin | 20,0 | 16,9
Laskennallisiin verovelkoihin | 101,6 | 76,3
Yhteensä | -81,7 | -59,4

Laskennallisten verojen muutokset vuoden 2025 aikana

Milj. € | 1.1.2025 | Kirjattu tuloslas- kelmaan | Kirjattu omaan pääomaan | Kurssierot | Muut muutokset | 31.12.2025
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 8,2 | -3,3 | - | 0,1 | 2,7 | 7,7
Vaihto-omaisuus | 7,2 | -2,9 | - | 0,1 | 2,0 | 6,4
Vuokrasopimukset | 37,3 | 3,8 | -0,0 | 0,1 | -0,0 | 41,1
Varaukset | 4,5 | 0,2 | - | 0,0 | 0,0 | 4,8
Verotappiot | 15,4 | -0,0 | - | 0,9 | 0,4 | 16,7
Muut väliaikaiset erot | 8,9 | -1,3 | -0,6 | 0,1 | 0,2 | 7,2
Yhteensä | 81,5 | -3,5 | -0,6 | 1,2 | 5,3 | 83,9
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 105,3 | 9,0 | - | -0,1 | 11,7 | 125,8
Eläkkeet | 25,5 | 0,4 | 3,5 | -0,0 | - | 29,4
Verottamattomat voittovarat | 5,1 | 0,6 | - | 0,1 | -1,4 | 4,3
Muut väliaikaiset erot | 5,1 | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 0,6 | 5,9
Yhteensä | 140,9 | 10,0 | 3,7 | 0,1 | 10,8 | 165,5
Laskennallinen nettoverosaaminen (+)/-velka (-) | -59,4 |  |  |  |  | -81,7

|  | 137

Laskennallisten verojen muutokset vuoden 2024 aikana

Milj. € | 1.1.2024 | Kirjattu tuloslas- kelmaan | Kirjattu omaan pääomaan | Kurssierot | Muut muutokset | 31.12.2024
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 7,1 | 1,5 | - | -0,1 | -0,3 | 8,2
Vaihto-omaisuus | 7,0 | 0,4 | - | -0,2 | - | 7,2
Vuokrasopimukset | 36,6 | 0,9 | - | -0,2 | - | 37,3
Varaukset | 4,8 | -0,3 | - | 0,0 | 0,0 | 4,5
Verotappiot | 10,5 | 5,2 | - | -0,3 | -0,0 | 15,4
Muut väliaikaiset erot | 7,2 | 0,8 | 0,9 | -0,0 | 0,2 | 8,9
Yhteensä | 73,1 | 8,5 | 0,9 | -0,8 | -0,1 | 81,5
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 97,6 | -8,8 | - | -0,6 | 17,1 | 105,3
Eläkkeet | 15,9 | 0,1 | 9,5 | -0,0 | - | 25,5
Verottamattomat voittovarat | 10,4 | -5,2 | - | -0,2 | - | 5,1
Muut väliaikaiset erot | 6,3 | -0,8 | -1,0 | 0,0 | 0,5 | 5,1
Yhteensä | 130,2 | -14,7 | 8,5 | -0,8 | 17,6 | 140,9
Laskennallinen nettoverosaaminen (+)/-velka (-) | -57,2 |  |  |  |  | -59,4

Muihin laajan tuloksen eriin liittyvät laskennalliset verot

Milj. € | 2025 Ennen veroja | Vero- vaikutus | Verojen jälkeen | 2024 Ennen veroja | Vero- vaikutus | Verojen jälkeen
Erät, joita ei myöhemmin siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  |  |
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 17,7 | -3,5 | 14,1 | 47,0 | -9,4 | 37,6
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  |  |
Ulkomaiseen yksikköön liittyvät muuntoerot | 19,0 |  | 19,0 | -31,6 |  | -31,6
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten laajan tuloksen eristä | - |  | - | 0,5 |  | 0,5
Rahavirran suojauksen arvonmuutos | 4,1 | -0,8 | 3,3 | -9,5 | 1,8 | -7,7
Yhteensä | 40,7 | -4,4 | 36,4 | 6,3 | -7,6 | -1,2

Verotappiot
31.12.2025 konsernitilinpäätökseen on kirjattu 16,2 milj. euron (15,3 milj. euron)
laskennallinen verosaaminen ruotsalaisten konserniyhtiöiden verotappioista. Ruotsin
kannattamattomien liiketoimintojen uudelleenjärjestelyt on saatu päätökseen ja aikaisemmin
toteutettujen yritysostojen myötä historiallisten tappioiden käyttö on tullut mahdolliseksi.
Yleiseen taloudelliseen tilanteeseen liittyvästä epävarmuudesta johtuen taseeseen kirjatun
verosaamisen määrä perustuu rajatulla aikavälillä käytettä viksi arvioitujen verotappioiden
määrään. Ruotsissa verotappiot ovat hyödynnettävissä rajoittama ttoman ajan. 31.12.2025
konsernilla oli edelleen 156,3 milj. euroa verotappioita, joista ei ole kirjattu laskennallista
verosaamista.
Verotappiot, joista ei ole kirjattu verosaamista, erääntyvät seuraavasti:

Milj. € | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031– | Yhteensä
| - | - | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 156,0 | 156,3

|  | 138

2.8 Osakekohtainen tulos
Laadintaperiaatteet
Laimentamaton osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla emoyhtiön osakkeenomistajille
kuuluva kauden tulos tilikauden aikana ulkona olevien osakkeiden lukumäärän painotetulla
keskiarvolla. Laimennusvaikutuksella oikaistua osakekohtaista tulosta laskettaessa
osakkeiden lukumäärän painotetussa keskiarvossa otetaan huomioon kaikkien laimentavien
potentiaalisten osakkeiden osakkeiksi muuttamisesta johtuva laimentava vaikutus.

| 2025 | 2024
Emoyhtiön omistajille kuuluva kauden tulos, milj. € | 404,2 | 379,1
Osakkeiden lukumäärä |  |
Ulkona olevien osakkeiden painotettu keskiarvo | 398 084 475 | 397 921 553
Laimennettu ulkona olevien osakkeiden painotettu keskiarvo | 398 084 475 | 397 921 553
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta tuloksesta laskettu osakekohteinen tulos |  |
Laimentamaton ja laimennettu, konseni yhteensä, € | 1,02 | 0,95

2.9 Rahavirtalaskelman lisätiedot
Liiketoiminnan rahavirtojen oikaisut

Milj. € | 2025 | 2024
Oikaistaan tuloslaskelman erät, joihin ei liity maksutapahtumaa ja erät, jotka esitetään muualla rahavirtalaskelmassa: |  |
Varausten muutos | -1,0 | 0,7
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksista | -23,9 | -24,7
Arvonalentumiset | 13,7 | 40,5
Luottotappiot | 3,7 | 7,1
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden sekä liiketoimintojen myyntivoitot | -14,0 | -12,7
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden sekä liiketoimintojen myyntitappiot | 4,6 | 4,8
Osakepalkkiokulut | 1,6 | 2,6
Etuuspohjaiset eläkkeet | -2,1 | -0,3
Muut | 0,6 | 4,2
Yhteensä | -16,8 | 22,2

Liiketoiminnan rahavirtojen oikaisujen ryhmä Muut sisältää ostojen ja myyntien
toteutumattomien kurssivoittojen ja -tappioiden oikaisun sekä muiden ei-maksuperusteisten
erien oikaisun.
Investoinnit ja rahoitustapahtumat, joihin ei liity rahaliikennettä

Milj. € | 2025 | 2024
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden hankinnat yhteensä | 550,0 | 527,6
Tytäryrityshankinnat ja investoinnit osakkuusyrityksiin sekä muihin sijoituksiin yhteensä | 185,7 | 148,3
Investoinnit yhteensä | 735,7 | 675,9
joista kassastamaksuilla rahoitetut | 646,5 | 614,7
Hankittuihin yrityksiin liittyvät lainat ja rahavarat | 41,9 | 49,9
Maksut aikaisempien tilikausien investoinneista | -19,8 | -30,2
Velalla rahoitetut investoinnit | 67,1 | 41,5
Yhteensä | 735,7 | 675,9

|  | 139

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
3. SIDOTTU PÄÄOMA
3.1 Yritysostot
Laadintaperiaatteet
Liiketoimintojen yhdistämisissä hankitut varat ja velat arvostetaan hankintahetkellä käypään
arvoon. Hankittujen varojen ja velkojen kohdistuksen perusteena olevat käyvät arvot
määritetään mahdollisuuksien mukaan saatavilla olevien markkina-arvojen mukaisesti. Jos
markkina-arvoja ei ole saatavilla, arvostus perustuu omaisuuserän arvioituun
tulontuottamiskykyyn ja sen tulevaan käyttötarkoitukseen Keskon liiketoiminnassa.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Aineettomien hyödykkeiden arvostaminen perustuu tulevien kassavirtojen nykyarvoihin ja
edellyttää johdon arvioita tulevista kassavirroista sekä omaisuuserien käytöstä.
Yritysostot 2025
Kesko laajensi toimintaansa Tanskassa kolmella yritysostolla. Davidsen Koncernen A/S, josta
Kesko omistaa 90 %, osti Roslev Trælasthandel A/S:n koko osakekannan 31.1.2025, CF
Petersen & Søn A/S:n koko osakekannan 30.4.2025 ja Tømmergaarden A/S:n koko
osakekannan 28.5.2025. Roslev toimii pääasiassa Keski-Jyllannissa, CF Petersen Sjellannissa
ja Tømmergaarden Pohjois- ja Keski-Jyllannissa. Ostetut yritykset palvelevat pääasiassa
yritysasiakkaita. Yritysostot vahvistavat Davidsenin markkina-asemaa rautakaupassa
Tanskassa.
Hankintamenolaskelmien mukaan Kesko-konsernille hankittujen varojen käypä arvo oli 235,2
milj. euroa ja vastattaviksi otettujen velkojen käypä arvo oli 128,6 milj. euroa. Hankittujen
aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden käypä arvo hankintahetkellä oli yhteensä 103,8
milj. euroa. Yritysostoista syntyvä liikearvo on 79,2 milj. euroa ja se heijastaa synergiaetuja,
joita odotetaan realisoituvan erityisesti ostotoiminnoissa ja toimintojen tehokkuudessa.
Liikearvo ei ole verotuksessa vähennyskelpoinen. Määräysvallattomien omistajien osuus on
raportoitu vähemmistöomistajan osuutena ostettujen yrityksen nettovaroista. Keskon ja
vähemmistöomistajan solmimaan sopimukseen perustuen konsernitaseeseen on kirjattu
vähemmistöomistajan osuuden lunastukseen liittyvä rahoitusvelka, joka vähentää emoyhtiön
omistajille kuuluvan oman pääoman määrää. Konsernin tuloslaskelman liiketoiminnan muihin
kuluihin sisältyy vähäinen määrä yritysostoista aiheutuneita kuluja ja ne on esitetty
vertailukelpoisuuteen vaikuttavina erinä.

| 2025
Milj. € | Yritysostot Tanskassa
Osakkeiden kauppahinta | 185,8
Hankittujen varojen ja vastattaviksi otettujen velkojen käyvät arvot hankintahetkellä |
Aineettomat hyödykkeet | 7,2
Aineelliset hyödykkeet, käyttöoikeusomaisuuserät ja sijoitukset | 96,6
Vaihto-omaisuus | 61,4
Saamiset | 62,3
Laskennallinen verosaaminen | 1,1
Rahat ja pankkisaamiset | 6,5
Varat yhteensä | 235,2
Ostovelat, muut velat ja varaukset | 72,3
Korolliset velat sisältäen leasingvelat | 46,6
Laskennallinen verovelka | 9,7
Velat yhteensä | 128,6
Hankittu nettovarallisuus yhteensä | 106,6
Liikearvo | 79,2
Osakkeiden kauppahinta | 185,8
Hankinnan rahavirtavaikutus |
Maksetut vastikkeet | -185,8
Hankitut rahavarat | 6,5
Hankintojen rahavirtavaikutus | -179,3

|  | 140

Yritysostot 2024
Davidsen Koncernen A/S
Kesko laajensi liiketoimintaansa Tanskan rautakauppamarkkinoille ostamalla 90 %
tanskalaisen rautakauppayrityksen Davidsen Koncernen A/S:n osakekannasta 31.1.2024.
Davidsenin perhe jää yritykseen vähemmistöomistajaksi 10 %:n omistusosuudella. Osakkeista
maksettu kauppahinta oli 147,9 milj. euroa. Yritysosto vahvistaa Keskon markkina-asemaa
Pohjois-Euroopassa.
Kesko-konsernille hankittujen varojen käypä arvo oli 267,9 milj. euroa ja vastattaviksi
otettujen velkojen käypä arvo oli 142,9 milj. euroa. Hankittujen aineettomien hyödykkeiden
käypä arvo hankintahetkellä oli yhteensä 39,3 milj. euroa.
Autotalo Lohja
Kesko osti 1.9.2024 Autotalo Lohjan ja laajensi autokaupan myymäläverkostoaan kahdella
toimipisteellä. Kesko-konsernille hankittujen varojen käypä arvo oli 2,4 milj. euroa ja
vastattavaksi otettujen velkojen käypä arvo oli 0,5 milj. euroa. Hankittujen aineettomien
hyödykkeiden käypä arvo hankintahetkellä oli yhteensä 0,6 milj. euroa.

| 2024
Milj. € | Davidsen Koncernen A/S
Kauppahinta | 147,9
Hankittujen varojen ja vastattaviksi otettujen velkojen käyvät arvot hankintahetkellä |
Aineettomat hyödykkeet | 39,3
Aineelliset hyödykkeet, käyttöoikeusomaisuuserät ja sijoitukset | 106,7
Vaihto-omaisuus | 52,8
Saamiset | 47,3
Laskennallinen verosaaminen | 0,0
Rahat ja pankkisaamiset | 21,7
Varat yhteensä | 267,9
Ostovelat, muut velat, varaukset | 71,5
Korolliset velat sisältäen leasingvelat | 54,2
Laskennallinen verovelka | 17,2
Velat yhteensä | 142,9
Hankittu nettovarallisuus yhteensä | 125,0
Määräysvallattomien omistajien osuus | -12,5
Liikearvo | 35,4
Osakkeiden kauppahinta | 147,9
Hankinnan rahavirtavaikutus |
Maksettu vastike | -168,0
Hankitut rahavarat | 21,7
Hankinnan rahavirtavaikutus | -146,3

|  | 141

3.2 Aineelliset hyödykkeet
Laadintaperiaatteet
Aineelliset hyödykkeet muodostuvat pääosin maa-alueista, rakennuksista sekä koneista ja
kalustosta. Aineelliset hyödykkeet on arvostettu taseessa alkuperäiseen hankintamenoon
vähennettynä poistoilla sekä mahdollisilla arvonalentumisilla. Hankittujen liiketoimintojen
aineelliset hyödykkeet arvostetaan hankintahetkellä käypään arvoon.
Aineellisten hyödykkeiden myöhemmin syntyvät menot sisällytetään hyödykkeen
kirjanpitoarvoon tai kirjataan erilliseksi omaisuuseräksi, kun on todennäköistä, että
hyödykkeestä koituu taloudellista hyötyä tulevaisuudessa ja hyödykkeen hankintameno on
luotettavasti määriteltävissä. Uudella osalla korvatun hyödykkeen osan kirjanpitoarvo
kirjataan pois taseesta. Rakennusten koneita ja laitteita käsitellään erillisinä hyödykkeinä ja
näiden uusimiseen liittyvät merkittävät menot aktivoidaan. Kaikki muut aineellisten
hyödykkeiden korjaus-, huolto- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuloslaskelmaan sillä
kaudella, jonka aikana ne toteutuvat.
Aineellisista hyödykkeistä tehdään tasapoistot niiden arvioidun taloudellisen vaikutusajan
kuluessa. Maa-alueista ei tehdä poistoja. Tavallisimmat arvioidut taloudelliset vaikutusajat
ovat:
• Rakennukset ja rakennelmat 10−33 vuotta
• Rakennusten osat 8−10 vuotta
• Koneet ja kalusto 3−8 vuotta
• Autot ja kuljetuskalusto 5 vuotta
Aineellisten hyödykkeiden jäännösarvo ja taloudellinen vaikutusaika tarkistetaan vähintään
jokaisen tilikauden lopussa. Mikäli arvioissa taloudellisesta vaikutusajasta tai taloudellisen
hyödyn jakautumisesta on tapahtunut muutoksia aikaisempiin arvioihin verrattuna, otetaan
arvion muutoksen vaikutus huomioon.
Aineellisten hyödykkeiden myynneistä ja luovutuksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan
tuloslaskelmaan ja esitetään liiketoiminnan muina tuottoina tai kuluina.
K onserni ei ole aktivoinut korkomenoja osaksi hyödykkeiden hankintamenoja, koska
konsernilla ei ole ehdot täyttäviä omaisuuseriä.

2025 Milj. € | Maa- ja vesialueet | Raken- nukset | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakko- maksut ja kesken- eräiset hankinnat | Yhteensä 2025
Hankintameno |  |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 421,8 | 2 203,4 | 738,1 | 35,2 | 272,6 | 3 671,0
Kurssierot | 0,3 | 1,2 | 1,3 | 0,3 | 0,1 | 3,3
Lisäykset | 42,3 | 185,3 | 178,8 | 2,2 | 128,1 | 536,7
Liiketoimintojen hankinnat | 12,7 | 75,4 | 4,8 | - | - | 92,8
Vähennykset | -15,2 | -49,1 | -78,8 | -3,0 | -1,8 | -147,9
Siirrot erien välillä | 19,1 | 204,6 | 26,2 | 1,0 | -247,0 | 3,9
Hankintameno 31.12. | 481,0 | 2 620,8 | 870,3 | 35,7 | 151,9 | 4 159,8
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |  |  |
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -6,8 | -832,7 | -405,9 | -22,4 |  | -1 267,8
Kurssierot | 0,0 | -0,7 | -0,6 | -0,1 |  | -1,4
Vähennysten kertyneet poistot | - | 8,8 | 44,6 | 2,6 |  | 55,9
Siirrot erien välillä, kertyneet poistot | - | -8,6 | 4,7 | 1,4 |  | -2,5
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | -2,3 | -112,7 | -72,2 | -2,2 |  | -189,4
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -9,1 | -945,8 | -429,5 | -20,8 |  | -1 405,2
Kirjanpitoarvo 1.1. | 415,0 | 1 370,7 | 332,2 | 12,8 | 272,6 | 2 403,3
Kirjanpitoarvo 31.12. | 471,9 | 1 675,0 | 440,9 | 14,9 | 151,9 | 2 754,6

|  | 142

2024 Milj. € | Maa- ja vesialueet | Raken- nukset | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakko- maksut ja kesken- eräiset hankinnat | Yhteensä 2024
Hankintameno |  |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 391,2 | 1 866,2 | 700,6 | 37,4 | 232,3 | 3 227,7
Kurssierot | -0,9 | -1,8 | -2,5 | -0,2 | 0,0 | -5,4
Lisäykset | 27,5 | 193,2 | 122,5 | 1,5 | 150,2 | 494,9
Liiketoimintojen hankinnat | 5,1 | 86,4 | 2,9 | 0,0 | - | 94,4
Vähennykset | -5,0 | -12,0 | -87,2 | -4,0 | -7,3 | -115,5
Siirrot erien välillä | 3,8 | 71,4 | 1,8 | 0,6 | -102,6 | -25,0
Hankintameno 31.12. | 421,8 | 2 203,4 | 738,1 | 35,2 | 272,6 | 3 671,0
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |  |  |
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -7,2 | -740,7 | -400,3 | -23,9 |  | -1 172,0
Kurssierot | 0,1 | 1,0 | 1,7 | 0,1 |  | 2,9
Vähennysten kertyneet poistot | 0,8 | 1,1 | 48,8 | 3,4 |  | 54,2
Siirrot erien välillä, kertyneet poistot | - | 4,3 | 10,2 | 0,0 |  | 14,5
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | -0,5 | -98,3 | -66,3 | -2,2 |  | -167,3
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -6,8 | -832,7 | -405,9 | -22,4 |  | -1 267,8
Kirjanpitoarvo 1.1. | 384,1 | 1 125,5 | 300,3 | 13,5 | 232,3 | 2 055,6
Kirjanpitoarvo 31.12. | 415,0 | 1 370,7 | 332,2 | 12,8 | 272,6 | 2 403,3

3.3 Aineettomat hyödykkeet
Laadintaperiaatteet
Liikearvo ja tavaramerkit
Liikearvoja ei poisteta vaan ne testataan arvonalentumisen varalta, kun on viitteitä
arvonalentumisesta, mutta vähintään kerran vuodessa. Arvonalentumisen testaamista
varten liikearvo on kohdistettu rahavirtaa tuottaville yksiköille. Liikearvo arvostetaan
alkuperäiseen hankintamenoon. Mahdollinen negatiivinen liikearvo tuloutetaan välittömästi.
Liikearvosta kirjattua arvonalentumista ei peruuteta.
Aineettomista hyödykkeistä, joilla on rajoittamaton taloudellinen vaikutusaika, ei kirjata
poistoja. Ne testataan arvonalentumisen varalta aina, kun on viitteitä mahdollisesta
arvonalentumisesta, mutta vähintään kerran vuodessa. Niiden aineettomien hyödykkeiden,
joiden taloudellinen vaikutusaika ei ole rajoittamaton, hankintamenot merkitään taseeseen
ja kirjataan kuluksi niiden taloudellisena vaikutusaikana. Aineettomiin hyödykkeisiin, joiden
taloudellinen vaikutusaika on rajoittamaton, sisältyy yrityshankintojen yhteydessä aktivoituja
tavaramerkkejä, jotka on kirjattu hankinta-ajankohdan käypään arvoon.
Muut aineettomat hyödykkeet
Määriteltävissä olevan taloudellisen vaikutusajan omaavien aineettomien hyödykkeiden
hankintamenot merkitään taseeseen ja kirjataan kuluksi niiden taloudellisena
vaikutusaikana. Tällaisia aineettomia hyödykkeitä ovat ohjelmistolisenssit, asiakassuhteet ja
lisenssit, jotka on yritysostojen yhteydessä arvostettu hankinta-ajankohdan käypään arvoon
sekä vuokraoikeudet, jotka poistetaan niiden todennäköisen vuokrakauden aikana.
Arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat:
• Tietojärjestelmät ja lisenssit 3−5 vuotta
• Asiakas- ja toimittajasuhteet 5−10 vuotta
Tutkimus- ja kehittämismenot
Tutkimus- ja kehittämistoiminnan menot on kirjattu kuluksi tuloslaskelmaan niiden
syntymishetkellä, sillä konsernilla ei ole aktivointikelpoisia kehittämismenoja. Aiemmin
kuluksi kirjattuja kehittämismenoja ei aktivoida myöhemmillä kausilla.

|  | 143

Tietojärjestelmät
Uusien tietojärjestelmien kehitysprojekteihin liittyvät välittömät menot aktivoidaan osaksi
järjestelmän hankintamenoa. Tietojärjestelmät sisältyvät taseessa aineettomiin
hyödykkeisiin ja niiden hankintameno poistetaan ohjelmistojen taloudellisena
vaikutusaikana. Järjestelmien ylläpitomenot kirjataan kuluksi syntymishetkellä.
Rahoitusvaroihin kuulumattomien omaisuuserien arvonalentumiset
Konsernissa arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko olemassa viitteitä siitä, että
jonkin omaisuuserän arvo on saattanut alentua. Mikäli tällaisia viitteitä ilmenee, arvioidaan
omaisuuserästä kerrytettävissä oleva rahamäärä. Liikearvosta sekä rajoittamattoman
taloudellisen vaikutusajan omaavista aineettomista hyödykkeistä kerrytettävissä oleva
rahamäärä arvioidaan vuosittain riippumatta siitä, onko viitteitä arvonalentumisista
olemassa. Lisäksi arvonalentumistesti tehdään aina, kun on viitteitä arvonalentumisesta.
Kerrytettävissä olevalla rahamäärällä tarkoitetaan omaisuuserän käypää arvoa
luovutuksesta aiheutuvilla menoilla vähennettynä tai sitä ko rkeamp aa käyttöarvoa.
Kerrytettävissä olevaa rahamäärää ei useinkaan voida arvioida omaisuuseräkohtaisesti.
Tällöin, kuten myös liikearvon osalta, kerrytettävissä oleva rahamäärä määritellään sille
rahavirtaa tuottavalle yksikölle, johon liikearvo tai muu omaisuuserä kuuluu.
Arvonalentuminen kirjataan, mikäli omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää omaisuuserästä
kerrytettävissä olevan rahamäärän. Arvonalentuminen kirjataan tuloslaskelmaan.
Omaisuuserästä aikaisemmin kirjattu arvonalentuminen peruutetaan, jos uudelleen
arvioitaessa kerrytettävissä oleva rahamäärä on kasvanut. Omaisuuserän arvonalentumista
ei kuitenkaan peruuteta enempää, kuin mikä omaisuuserän kirjanpitoarvo olisi ollut ennen
arvonalentumisen kirjaamista. Liikearvosta tehtyä arvonalentumista ei peruuteta missään
tilanteessa.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä olevat rahamäärät on määritelty
käyttöarvoon perustuvien laskelmien avulla. Näissä laskelmissa ennakoidut rahavirrat
perustuvat johdon hyväksymiin taloudellisiin suunnitelmiin.

2025 Milj. € | Liikearvo | Tavara- merkit | Muut aineet- tomat hyödyk- keet | Ennakko- maksut | Yhteensä 2025
Hankintameno |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 729,0 | 124,3 | 317,6 | 3,1 | 1 174,0
Kurssierot | 10,5 | -0,1 | 0,5 | - | 11,0
Lisäykset | - | - | 7,4 | 3,0 | 10,4
Liiketoimintojen hankinnat | 79,2 | - | 7,2 | - | 86,3
Vähennykset | - | - | -6,8 | -0,0 | -6,8
Siirrot erien välillä | - | - | -12,9 | -2,0 | -14,9
Hankintameno 31.12. | 818,6 | 124,2 | 313,1 | 4,1 | 1 260,0
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |  |
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -85,9 | -10,8 | -200,0 |  | -296,7
Kurssierot | -0,1 | -0,1 | -0,3 |  | -0,4
Vähennysten kertyneet poistot |  |  | 14,0 |  | 14,0
Siirtojen kertyneet poistot |  |  | 7,1 |  | 7,1
Tilikauden kertyneet poistot ja arvonalentumiset | -11,0 | -0,3 | -38,5 |  | -49,7
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -97,0 | -11,1 | -217,7 |  | -325,8
Kirjanpitoarvo 1.1. | 643,0 | 113,5 | 117,7 | 3,1 | 877,3
Kirjanpitoarvo 31.12. | 721,6 | 113,1 | 95,4 | 4,1 | 934,2

|  | 144

2024 Milj. € | Liikearvo | Tavara- merkit | Muut aineet- tomat hyödyk- keet | Ennakko- maksut | Yhteensä 2024
Hankintameno |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 710,1 | 96,0 | 298,2 | 4,2 | 1 108,5
Kurssierot | -19,6 | -1,5 | -3,5 | - | -24,6
Lisäykset | - | - | 14,2 | 2,0 | 16,2
Liiketoimintojen hankinnat | 38,5 | 29,8 | 9,9 | - | 78,2
Vähennykset | - | - | -8,1 | -0,2 | -8,3
Siirrot erien välillä | - |  | 6,8 | -2,9 | 3,9
Hankintameno 31.12. | 729,0 | 124,3 | 317,6 | 3,1 | 1 174,0
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |  |
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -46,4 | -10,0 | -177,0 |  | -233,5
Kurssierot | 0,4 | 0,5 | 2,1 |  | 3,0
Vähennysten kertyneet poistot |  | - | 14,3 |  | 14,3
Siirtojen kertyneet poistot |  | 0,0 | -0,0 |  | -0,0
Tilikauden kertyneet poistot ja arvonalentumiset | -40,0 | -1,3 | -39,3 |  | -80,6
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -85,9 | -10,8 | -200,0 |  | -296,7
Kirjanpitoarvo 1.1. | 663,7 | 86,0 | 121,2 | 4,2 | 875,1
Kirjanpitoarvo 31.12. | 643,0 | 113,5 | 117,7 | 3,1 | 877,3

Muut aineettomat hyödykkeet sisältävät ohjelmistoja ja lisenssejä 27,8 milj. euron (42,2 milj.
euron) arvosta.
Arvonalentumistestaus
Liikearvon testausta varten liikearvo on kohdistettu rahavirtaa tuottaville yksiköille (CGU).
Rahavirtaa tuottavat yksiköt on määritelty enintään raportoitavien segmenttien tasolle.
Seuraavassa taulukossa on eritelty, miten konsernin liikearvo ja ne tavaramerkit, joiden
vaikutusaika on rajoittamaton, kohdistuvat konsernin rahavirtaa tuottaville yksiköille.

Milj. € | Tavara- merkit 2025 | Liikearvo 2025 | Tavara- merkit 2024 | Liikearvo 2024
Päivittäistavarakauppa |  |  |  |
Päivittäistavarakauppa, ketjuliiketoiminta | - | 76,1 | - | 76,1
Päivittäistavarakauppa, Kespro | 5,3 | 2,0 | 5,3 | 2,0
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa |  |  |  |
Tekninen kauppa | 58,3 | 137,1 | 58,3 | 147,9
Byggmakker, Norja | 19,7 | 150,0 | 19,8 | 150,7
K-Bygg, Ruotsi | - | 195,9 | - | 185,0
Davidsen, Tanska | 29,7 | 114,4 | 29,8 | 35,4
Autokauppa | - | 46,1 | - | 46,1
Yhteensä | 113,1 | 721,6 | 113,2 | 643,0

Liikearvo testataan mahdollisen arvonalentumisen varalta aina, kun on viitteitä
arvonalentumisesta, mutta vähintään kerran vuodessa. Arvonalentumistestaukset on
suoritettu vuoden 2025 viimeisellä neljänneksellä liikearvoille ja niille tavaramerkeille, joiden
taloudellinen vaikutusaika on arvioitu rajoittamattomaksi. Tavaramerkit, joiden vaikutusaika
on rajoittamaton, liittyvät yrityshankintojen yhteydessä hankittuihin omaisuuseriin.
Rahavirtaa tuottavan yksikön liiketoiminnasta kerrytettävissä oleva rahamäärä perustuu
käyttöarvolaskelmiin. Laskelmissa käytetyt rahavirtaennusteet perustuvat johdon
hyväksymiin taloudellisiin suunnitelmiin. Suunnitelmat perustuvat ulkoisiin lähteisiin koskien
ennusteita kokonaismarkkinoiden kasvusta painotettuna rahavirtaa tuottavan yksikön oman
liiketoiminnan osuudella kyseisestä markkinasta. Laskelmien ennustejakson pituus on
yhdeksän vuotta rakentamisen ja talotekniikan kaupan toimialalla Byggmakkerin, K-Byggin ja
Davidsenin rahavirtaa tuottavissa yksiköissä, ja kolme vuotta muissa rahavirtaa tuottavissa
yksiköissä. Yhdeksän vuoden ennustejakson perusteena rauta- ja sisustuskaupan yksiköissä
on rakentamisen heikko suhdanne, jonka ennustetaan toipuvan vähitellen normaalille
markkinatasolle ennusteperiodin aikana. Rahavirtaennusteiden määrittämisessä keskeisenä

|  | 145

oletuksena käytetään kannattavuuskehitystä, joka perustuu johdon hyväksymiin
suunnitelmiin ja johon vaikuttavat etenkin liiketoiminnan kasvuennusteet, muutokset tuote- ja
palveluvalikoimassa ja hinnoittelussa, kauppapaikkaverkoston muutokset sekä liiketoiminnan
kustannusten kehitys.
Ennustejakson liikevaihdon keskimääräinen nimellinen vuosikasvu oli 1,5 %–5,3 % ja
käyttökateprosentin vaihteluväli oli 4,7 %–12,9 %. Ennustejakson jälkeiset rahavirrat on
arvioitu 0,5–2,0 %:n kasvuennusteen mukaan maakohtaiset erot huomioiden.
Keskeiset muuttujat arvonalentumistestauksessa ovat ennustejakson jälkeinen
kasvuprosentti, diskonttokorko ja käyttökateprosentti. Seuraavassa taulukossa on esitetty
kunkin rahavirtaa tuottavan yksikön arvonalentumistestauksessa käytetty diskonttokorko
ennen veroja ja loppuarvon kasvuprosentti.

Milj. € | Diskontto- korko ennen veroja 2025 | Loppuarvon kasvu-% 2025 | Diskontto- korko ennen veroja 2024 | Loppuarvon kasvu-% 2024
Päivittäistavarakauppa |  |  |  |
Päivittäistavarakauppa, ketjuliiketoiminta | 6,7 % | 0,5 % | 6,5 % | 0,5 %
Päivittäistavarakauppa, Kespro | 6,4 % | 1,5 % | 6,3 % | 1,5 %
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa |  |  |  |
Tekninen kauppa | 8,4 % | 2,0 % | 9,1 % | 2,0 %
Byggmakker, Norja | 8,2 % | 2,0 % | 8,7 % | 2,0 %
K-Bygg, Ruotsi | 7,4 % | 2,0 % | 7,0 % | 2,0 %
Davidsen, Tanska | 7,7 % | 2,0 % | 7,2 % | 2,0 %
Autokauppa | 8,2 % | 2,0 % | 8,5 % | 2,0 %

Diskonttokorkona on käytetty toimialoittain ja maittain määritettyä pääoman
tuottovaatimusta (WACC) verojen jälkeen, jota oikaistaan testauksen yhteydessä
verovaikutuksella. Tuottovaatimuksen laskentakomponentit ovat riskitön tuottoprosentti,
markkinariskipreemio, toimialakohtainen betakerroin, tavoitepääomarakenne, vieraan
pääoman kustannus sekä maariskit.
Vuoden 2025 arvonalentumistestauksessa kaikkien rahavirtaa tuottavien yksiköiden
kerrytettävissä olevat rahamäärät ylittivät niiden kirjanpitoarvon. Osana Ruotsin teknisen
kaupan uudelleenjärjestelyä tilikaudella 2025 kirjattiin 11,0 milj. euron arvonalentuminen
teknisen kaupan liikearvoon. Tilikaudella 2024 rakentamisen ja talotekniikan kaupan
segmenttiin kuuluvan Norjan rautakauppaketjun Byggmakkerin liikearvosta kirjattiin 40,0
milj. euron suuruinen arvonalentuminen, mihin vaikuttivat liiketoiminnan odotuksia heikompi
tuloskehitys sekä Norjan rakentamisen markkinan heikko suhdanne ja korkea korkotaso.
Herkkyysanalyysi
Herkin oletuksissa tapahtuville muutoksille on K-Byggin arvonalentumistesti. K-Byggin
toteutunut liikevaihto vuonna 2025 oli 343 milj. euroa. Ennusteperiodin aikana K-Byggin
liikevaihdon kehitys-%:n vaihteluväli on 2,7 %–10,9 %. Ennustejakson loppuun mennessä
käyttökateprosentin oletetaan kasvavan 6,9 %-yksikköä vuonna 2025 toteutuneesta
käyttökateprosentista. Heikko rakentamisen suhdanne Ruotsissa on vaikuttanut alentavasti
toteutuneeseen käyttökatetasoon. K-Byggin kerrytettävissä oleva rahamäärä ylitti
testattavien varojen kirjanpitoarvon 12,0 milj. eurolla. Arvonalentumistilanteen aiheuttaisi yli
0,2 %-yksikön aleneminen ennustejakson jälkeisessä käyttökateprosentissa, ennustejakson
jälkeisen kasvuprosentin jääminen alle 1,8 %:iin tai jos diskonttokorko ennen veroja olisi
suurempi kuin 7,5 %.

|  | 146

3.4 Vuokrasopimukset
Laadintaperiaatteet
Konserni vuokralleottajana
Konserni vuokraa liiketoimintansa käyttöön kiinteistöjä sekä koneita ja laitteita kaikissa
toimintamaissa. Konserni määrittelee sopimuksen syntymisajankohtana, onko sopimus
vuokrasopimus tai sisältyykö siihen vuokrasopimus. Sopimus luokitellaan
vuokrasopimukseksi, jos se antaa oikeuden yksilöidyn omaisuuserän käyttöä koskevaan
määräysvaltaan tietyksi ajanjaksoksi vastiketta vastaan. Konserni kirjaa taseeseen
käyttöoikeusomaisuuserän ja leasingvelan sopimuksen alkamisajankohtana, pois lukien
vuokrasopimukset, joissa kohdeomaisuuserä on vähäarvoinen tai vuokra-aika on enintään 12
kuukautta ja joihin konserni soveltaa IFRS 16 standardin sallimaa helpotusta. Lyhytaikaisten
vuokrasopimusten sekä vähäarvoisten omaisuuserien vuokrat kirjataan kuluksi
tuloslaskelmaan tasaerinä vuokra-ajalle. Konserni erottaa muut kuin
vuokrasopimuskomponentit, kuten palvelukomponentit, ja kirjaa ne tulosvaikutteisesti.
Vuokra-ajan alkamisajankohtana kirjattava leasingvelka arvostetaan vuokra-aikana
maksettavien vuokrien nykyarvoon. Tulevien vuokrien nykyarvon laskemisessa korkona
käytetään ensisijaisesti vuokrasopimuksen sisäistä korkokantaa, jos se on saatavilla.
Kaikkien sopimusten osalta sisäinen korkokanta ei ole helposti määritettävissä, joten näiden
sopimusten osalta käytetään lisäluoton korkoa, jonka osatekijät ovat viitekorko, lisäluoton
luottoriskimarginaali sekä mahdollinen maa- ja valuuttariskilisä. Sopimuksen
alkamisajankohtana leasingvelan arvoon sisällytetään kiinteät vuokrat, indeksistä tai
hintatasosta riippuvat muuttuvat vuokrat, mahdolliset jäännösarvotakuut sekä osto-option
toteutushinta, kun option käyttämiseen on sitouduttu. Myös maksut vuokrasopimuksen
päättämisestä aiheutuvista sanktioista sisällytetään leasingvelan arvoon, jos
vuokrasopimuksen päättämisoptio on huomioitu vuokra-ajassa.
Myöhemmillä kausilla leasingvelka määritetään uudelleen, jos vuokra-ajassa tapahtuu
muutos jatkamis- tai päättämisoption käytön seurauksena, osto-optiota koskevissa arvioissa
tapahtuu muutos tai tulevaisuuden vuokranmaksuissa on muutoksia indeksin tai hintatason
muutoksen seurauksena. Leasingvelan uudelleen määrittämisestä johtuva muutos kirjataan
oikaisuna käyttöoikeusomaisuuserään määrään. Jos leasingvelan vähennys ylittää
käyttöoikeusomaisuuserän kirjanpitoarvon, erotus kirjataan tulosvaikutteisesti.
Käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan sopimuksen alkamisajankohtana hankintamenoon,
joka vastaa leasingvelan alkuperäisen arvostuksen määrää. Lisäksi
käyttöoikeusomaosuuserän hankintamenoon sisällytetään ennen alkamisajankohtaa
maksetut vuokrat vähennettynä mahdollisesti saaduilla kannustimilla, alkuvaiheen
välittömät menot, sekä arvio ennallistamismenoista. Myöhemmillä kausilla
käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla
ja arvonalentumistappioilla, oikaistuna leasingvelan uudelleen määrittämisestä johtuvilla
erillä. Käyttöoikeusomaisuuserä poistetaan sen taloudellisen vaikutusajan tai sitä
lyhyemmän vuokra-ajan kuluessa.
Jos vuokrattu hyödyke poistuu käytöstä tai se vuokrataan edelleen maksettua vuokraa
alemmalla vuokralla, vuokrasopimuksesta muodostuu tappiollinen ja vastaavasta
käyttöoikeusomaisuuserästä kirjataan arvonalentuminen.
Myynti- ja takaisinvuokraustilanteissa konserni arvioi täyttääkö omaisuuserän luovutus
IFRS 15 -standardin mukaiset myynnin kriteerit. Jos luovutus käsitellään myyntinä,
taseeseen kirjattavan käyttöoikeusomaisuuserän arvoksi kirjataan se osuus alkuperäisen
omaisuuserän kirjanpitoarvosta, joka vastaa myyjälle jäänyttä käyttöoikeuden arvoa.
Myyntivoittona tai -tappiona esitetään ainoastaan se osuus omaisuuserän myyntituloksesta,
joka vastaa ostajalle siirrettyjä oikeuksia. Jos omaisuuserän myynnistä suoritettava vastike
tai vuokrasopimuksen vuokrat eivät vastaa käypiä arvoja, erotus huomioidaan omaisuuserän
myyntituottojen oikaisuna. Markkinaehtoja huonommat ehdot käsitellään ennakkoon
maksettuina vuokrina ja markkinaehtoja paremmat ehdot rahoitusvelkana. Jos myynnin
kriteerit eivät täyty, luovutetun omaisuuserän raportointia taseessa jatketaan ja
luovutushinta esitetään rahoitusvelkana.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Vuokrasopimusten taseeseen kirjaamisessa joudutaan tekemään arvioita sopimusten
pituudesta ja jatko-optioiden käyttämisestä sekä käytettävästä diskonttauskorosta. Uuden
vuokrasopimuksen sopimuskauden pituutta arvioitaessa sopimuksen jatko-optioita ei oteta
huomioon ennen kuin jatko-option käyttöön on sitouduttu. Tehdyt arviot voivat poiketa
tulevaisuudessa toteutuvista vuokrasopimusten ehdoista.

|  | 147

Käyttöoikeusomaisuuserät
Konserni vuokraa liiketoimintaansa varten vähittäiskaupan ja sitä palvelevan logistiikan
tarvitsemia tiloja. Vuokrasopimukset ovat pääosin määräaikaisia ja paikallisen
markkinakäytännön mukaisia. Osaan kiinteistöjen vuokrasopimuksista sisältyy jatko-optioita.
Konserni vuokraa liiketoimintaansa varten myös koneita ja kalustoa, kuten ajoneuvoja,
logistiikan koneita ja laitteita sekä kauppojen ja logistiikan jätteiden kierrätykseen liittyviä
laitteita. Konserni on luokitellut vähäarvoisiksi omaisuuseriksi toimistokoneet ja laitteet, ja
näiden hyödykkeiden vuokrat käsitellään tuloslaskelmassa vuosikuluna.

2025 Milj. € | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja kalusto | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 1 839,5 | 28,2 | 1 867,7
Lisäykset | 450,7 | 8,6 | 459,4
Liiketoimintojen hankinnat | 0,0 | 2,9 | 2,9
Poistot | -343,1 | -12,1 | -355,2
Arvonalentumiset | -3,9 | - | -3,9
Vähennykset | -68,3 | -0,1 | -68,4
Muuntoerot | 3,9 | 0,2 | 4,1
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 878,8 | 27,7 | 1 906,5

2024 Milj. € | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja kalusto | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 1 799,9 | 17,0 | 1 816,9
Lisäykset | 444,0 | 13,5 | 457,5
Liiketoimintojen hankinnat | 2,7 | 9,7 | 12,3
Siirrot erien välillä | 0,0 | -0,4 | -0,4
Poistot | -348,5 | -11,0 | -359,5
Arvonalentumiset | -12,8 | - | -12,8
Vähennykset | -36,9 | -0,2 | -37,1
Muuntoerot | -8,9 | -0,4 | -9,3
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 839,5 | 28,2 | 1 867,7

Vuokravastuut sopimuksista, jotka eivät ole alkaneet 31.12.2025 ja joihin yhtiö on sitoutunut,
olivat 181,4 milj. euroa (298,8 milj. euroa).
Tuloslaskelmaan merkityt määrät

Milj. € | 2025 | 2024
Liikevoitto |  |
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | -359,1 | -375,5
Vuokrakulut lyhytaikaisista vuokrasopimuksista | -3,7 | -4,3
Vuokrakulut vähäarvoisista omaisuuseristä | -3,1 | -3,5
Muuttuvat vuokrakulut | -0,6 | -0,7
Rahoituskulut |  |
Korkokulut | -89,4 | -78,6
Yhteensä | -455,9 | -462,6

Leasingvelkojen ja niihin liittyvien rahoituskulujen maturiteetti on eritelty liitteessä 4.3.
Vuokrasopimuksista aiheutuva rahavirta

Milj. € | 2025 | 2024
Leasingvelkojen korkokulut | -89,4 | -78,6
Leasingvelkojen lyhennykset | -358,5 | -370,9
Tuloslaskelmaan jäävät vuokrat | -7,4 | -8,5
Yhteensä | -455,2 | -458,0

Laadintaperiaatteet
Konserni vuokralleantajana
Vuokralleantajan raportoinnissa vuokrasopimukset jaetaan operatiivisiin vuokrasopimuksiin
ja rahoitusleasingsopimuksiin. Vuokrasopimuksen alkamisajankohtana konserni arvioi, onko
vuokrasopimus operatiivinen vuokrasopimus vai rahoitusleasingsopimus.
Rahoitusleasingsopimuksiksi luokitellaan ne vuokrasopimukset, joissa omistamiselle
ominaiset riskit ja edut siirtyvät vuokralaiselle. Rahoitusleasingsopimuksessa vuokralleantaja
kirjaa sopimuksen alkaessa taseeseen rahoitusleasingsaamisen, joka vastaa sen
nettosijoitusta vuokrasopimukseen. Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät vuokratuotot
kirjataan tuloslaskelmaan tasaerinä vuokra-ajan kuluessa.

|  | 148

Kesko vuokraa tiloja muille yrittäjille kuin K-kauppiaille muodostaakseen kauppapaikkaan
kokonaisansaintaansa tukevan palvelukokonaisuuden. Tällaisia tiloja ovat tyypillisesti
kauppakiinteistöjen yhteydessä toimivat ns. etutilamyymälät. Keskolla on etutilamyymälöitä
sekä omistamissaan kohteissa että vuokratuissa kohteissa, joissa jälkimmäisistä Keskolla on
edelleenvuokraussopimus. Etutilamyymälöiden vuokrasopimukset ovat operatiivisia
vuokrasopimuksia. K-kauppiaiden ketjutoiminnan harjoittamisessa liiketilana käyttämät
Keskon omistamat tai vuokraamat tilat on luovutettu kauppiaille ketjusopimuksen nojalla,
eikä niitä ole käsitelty vuokrasopimuksina. Ketjusopimukseen perustuvien tuottojen
tilinpäätöskäsittelystä on kerrottu liitteessä 2.1. K Auto Leasing harjoittaa autojen
vuokraustoimintaa. Sopimukset ovat operatiivisia vuokrasopimuksia.
Vuokratuotot

Milj. € | 2025 | 2024
Vuokratuotot operatiivisista vuokrasopimuksista | 79,8 | 75,0

3.5 Vaihto-omaisuus
Laadintaperiaatteet
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä alempaan nettorealisointiarvoon.
Nettorealisointiarvolla tarkoitetaan tavanomaisessa liiketoiminnassa saatavaa arvioitua
myyntihintaa, josta on vähennetty arvioidut myynnistä aiheutuvat välttämättömät menot.
Hankintameno määritetään pääsääntöisesti painotetun keskihankintahinnan mukaan.
Valmiina hankittujen tuotteiden hankintamenoon luetaan kaikki ostomenot
hankintarahteineen. Itse valmistettujen tuotteiden hankintamenoon luetaan kaikki
valmistusmenot sisältäen välittömät menot ja osuudet valmistuksen muuttuvista ja kiinteistä
yleismenoista. Hankintameno ei sisällä vieraan pääoman menoja.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Konserni tarkastelee säännöllisesti vaihto-omaisuuden epäkuranttiutta ja kiertonopeutta
sekä nettorealisointiarvon mahdollista pienentymistä alle hankintamenon ja kirjaa
tarvittaessa arvonalentumisen. Nämä tarkastelut edellyttävät arvioita tuotteiden tulevasta
kysynnästä. Mahdolliset muutokset näissä arvioissa voivat aiheuttaa muutoksia vaihto-
omaisuuden arvostukseen tulevina kausina.

Milj. € | 2025 | 2024
Tavarat | 1 201,2 | 1 096,1
Ennakkomaksut | 2,8 | 5,4
Yhteensä | 1 204,0 | 1 101,5
Vaihto-omaisuuden arvonalennus nettorealisointiarvoon | 65,2 | 70,2

|  | 149

3.6 Lyhytaikaiset saamiset
Laadintaperiaatteet
Myyntisaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset on kirjattu kirjanpitoon alkuperäisen
saamisen määräisenä. IFRS 9 -standardin arvonalentumismallin mukaan arvonalentumiset
tulee kirjata odotettavissa oleviin luottotappioihin perustuen. Konserni soveltaa standardin
mahdollistamaa yksinkertaistettua mallia myyntisaamisten arvonalentumisten kirjaamiseen
varausmatriisin avulla. Arvonalentumismallia varten konserniyritykset on luokiteltu eri
riskiluokkiin liiketoimintamallin ja toteutuneiden historiallisten luottotappioiden perusteella.
Lisäksi arvonalentuminen kirjataan, jos on muutoin näyttöä velallisen
maksukyvyttömyydestä, konkurssista tai selvitystilasta. Arvonalentuminen kirjataan kuluksi
muihin liiketoiminnan kuluihin. Jos aiemmin kuluksi kirjatusta erästä saadaan myöhemmin
suoritus, se kirjataan vähentämään muita liiketoiminnan kuluja.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Konserniyritykset noudattavat yhtenäistä menettelyä erääntyneiden saamisten
arvostamisessa. Mahdolliset muutokset asiakkaiden maksukyvyssä voivat aiheuttaa
muutoksia myyntisaamisten arvostukseen tulevina kausina.

Milj. € | 2025 | 2024
Korolliset saamiset |  |
Korolliset laina- ja muut saamiset | 0,7 | 4,2
Korolliset saamiset yhteensä | 0,7 | 4,2
Myyntisaamiset | 1 014,8 | 957,9
Tuloverosaamiset | 18,0 | 12,9
Muut korottomat saamiset |  |
Korottomat laina- ja muut saamiset | 28,4 | 38,0
Siirtosaamiset | 281,3 | 249,1
Muut korottomat saamiset yhteensä | 309,6 | 287,1
Yhteensä | 1 343,1 | 1 262,1

Siirtosaamisten merkittävin erä liitt yy ostojen hyvityksiin. Lyhytaikaisten myynti- ja
lainasaamisten sekä lyhytaikaisten korollisten saamisten käyvän arvon oletetaan vastaavan
niiden kirjanpitoarvoa saamisten lyhyen maturiteetin johdosta.
Myyntisaamisten ikäjakauma
Myyntisaamisiin liittyvän luottoriskin hallinnasta vastaavat liiketoiminnot. Luottoriskin
hallintaan liiketoiminnoissa on määritetty luottomyynnin ehdot ja vakuusvaateet sekä
luottolimiittejä koskevat päätöksentekovaltuudet. Luotonvalvonnassa tunnistetaan
riskiasiakkaat ja luottopäätösten perusteena käytetään ajantasaista tietoa asiakkaiden
maksukyvystä ja siinä tapahtuneista muutoksista. Myyntisaamisten arvostuksessa on otettu
huomioon taloudellinen epävarmuus arvioitaessa odotettavissa olevien luottotappioiden
määrää. Konsernin myyntisaamiset ovat suurelta joukolta yksittäisiä asiakkaita, eikä taseen
saamisiin sisälly merkittäviä riskikeskittymiä. Liiketoimintojen kausiluonteisuus vaikuttaa
myyntisaamisten määrään konsernitaseessa. Luottotappioiden määrä on pysynyt
kohtuullisena taloudellisesta epävarmuudesta huolimatta.

Milj. € | 2025 | 2024
Erääntymättömät myyntisaamiset | 929,6 | 878,3
1–7 päivää erääntyneet myyntisaamiset | 50,7 | 40,6
8–30 päivää erääntyneet myyntisaamiset | 14,4 | 17,6
31–60 päivää erääntyneet myyntisaamiset | 3,9 | 4,1
Yli 60 päivää erääntyneet myyntisaamiset | 16,2 | 17,2
Yhteensä | 1 014,8 | 957,9

Suomessa konsernin liiketoiminnan keskeinen osa tapahtuu yhteistyössä kauppiaiden kanssa
ja myyntisaamisista 341,2 milj. euroa (357,7 milj. euroa) oli ketjukauppiassaamisia.
Ketjukauppiassaamisten vakuutena on Keskon osakkuusyrityksen Vähittäiskaupan Takaus
Oy:n antama tililuottovakuus, jonka enimmäismäärä on aina rajoitettu Vähittäiskaupan
Takaus Oy:n K-kauppiasyritykseltä ja -yrittäjältä saaman vastavakuuden realisointiarvoon.
Vastavakuuksien yhteisarvo oli tilikauden päättyessä 187,5 milj. euroa (187,1 milj. euroa).
Lisäksi saamisten vakuutena on muita vakuuksia, kuten yrityskiinnityksiä, ja muuta pantattua
omaisuutta.
Myyntisaamisiin sisältyy arvonalentumista yhteensä 29,0 milj. euroa (30,6 milj. euroa).
Tilikauden tulokseen on kirjattu luottotappioita ja arvonalentumisia yhteensä 3,7 milj. euroa
(7,1 milj. euroa).
Sellaisia myyntisaamisia, joiden maksuehdoista on neuvoteltu uudelleen, oli yhteensä 5,3 milj.
euroa (2,1 milj. euroa).

|  | 150

3.7 Eläkesaamiset
Laadintaperiaatteet
Konsernilla on sekä maksu- että etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Maksupohjaisista
eläkejärjestelyistä suoritettavat maksut kirjataan kuluksi sen tilikauden tuloslaskelmaan, jota
veloitus koskee. Maksupohjaisissa järjestelyissä konsernilla ei ole oikeudellista eikä
tosiasiallista velvoitetta lisämaksujen suorittamiseen, mikäli maksujen saajataho ei pysty
suoriutumaan eläke-etuuksien maksamisesta.
Etuuspohjaisissa eläkejärjestelyissä konsernille voi jäädä järjestelystä velvoitteita tai varoja
tilikauden maksun suorittamisen jälkeen. Eläkevelvoite kuvaa tulevien maksettavista
etuuksista johtuvien kassavirtojen nykyarvoa. Eläkevelvoitteiden nykyarvo on laskettu
ennakoituun etuusyksikköön perustuvaa menetelmää (The Projected Unit Credit Method)
käyttäen. Eläkemenot kirjataan kuluksi työntekijöiden palvelusaikana
vakuutusmatemaattisten laskelmien perusteella. Eläkevelvoitteen nykyarvoa laskettaessa
käytetään diskonttokorkona yritysten liikkeelle laskemien korkealaatuisten
joukkovelkakirjalainojen markkinatuottoa. Näiden maturiteetti vastaa olennaisilta osin
laskettavan eläkevastuun maturiteettia. Eläkejärjestelyn eläkevelvoitetta vastaavat varat on
arvostettu tilinpäätöshetkellä käypiin arvoihin. Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot
kirjataan tuloslaskelman laajaan tulokseen.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Työsuhde-etuuksiin liittyvien erien laskennassa käytetään useita arviointia vaativia tekijöitä.
IAS 19 mukainen etuuspohjainen eläkelaskenta perustuu mm. seuraaviin johdon arvioita
vaativiin tekijöihin:
• tilikauden eläkekulun, eläkevelvoitteen ja nettorahoitusmenon laskemisessa käytettävä
diskonttokorko
• tuleva palkkatasokehitys
• henkilöstön palvelusajan pituus.
Muutokset näissä olettamissa voivat merkittävästi vaikuttaa eläkevastuun ja tulevien
eläkekulujen määriin. Lisäksi merkittävä osa eläkejärjestelyjen varoista on sijoitettu
kiinteistöihin ja osakkeisiin, joiden arvonmuutokset vaikuttavat taseen eläkesaamisen
määrään.
Konsernilla on useita eläkejärjestelyjä eri toimintamaissa. Suomessa henkilökunnan
lakisääteinen eläketurva on järjestetty työeläkevakuutusyhtiöiden kautta ja vapaaehtoinen
lisäeläketurva pääosin Keskon Eläkekassan kautta. Työeläkevakuutusyhtiössä hoidettu
lakisääteinen eläketurva on maksuperusteinen eläkejärjestely. Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt
muodostuvat pääosin Keskon Eläkekassan myöntämästä lisäeläketurvasta.
Ulkomaisissa tytäryrityksissä olevat eläkejärjestelyt hoidetaan paikallisten määräysten ja
käytännön mukaan ja ne ovat pääosin maksuperusteisia eläkejärjestelyitä.
Keskon Eläkekassa
Keskon Eläkekassa on osakkaidensa oma eläkelaitos, joka tarjoaa lisäeläketurvan niille
toimintapiiriin kuuluville työntekijöille, jotka ovat jäseninä Eläkekassassa. Lisäeläke-etuuden
piiriin ei ole otettu uusia työntekijöitä 9.5.1998 jälkeen. Kassan sääntöjen mukaisten ehtojen
täyttyessä jäsenille myönnetään vanhuuseläke 60−65 vuoden ikäisenä. Kassan myöntämän
eläkkeen määrä on kassan sääntöjen perusteella lasketun henkilön eläkepalkkaan perustuvan
eläkkeen ja lakisääteisen eläketurvan erotus. Yksittäisen kassan jäsenen eläkkeen määrään
vaikuttavat yksilöllisesti lasketun eläkepalkan lisäksi henkilön jäsenyysaika Eläkekassassa.
Eläkekassaan toimintapiiriin kuului 1 947 jäsentä, joista aktiiveja oli 225 ja
eläkkeensaajia 1 722. Kesko-konsernin osuus Eläkekassan velvoitteesta on 96,1 % (96,3 %).
Liitetiedoissa on esitetty Kesko-konsernin osuus Eläkekassasta lukuun ottamatta varojen
jakautumista omaisuusryhmittäin ja velvoitteen maturiteettijakaumaa.
Eläkekassan toimintaa säätelee kassan sääntöjen lisäksi vakuutuskassalaki, lain nojalla
annetut asetukset sekä viranomaisohjeet, ja kassan toimintaa valvoo Finanssivalvonta.
Säädökset sisältävät määräyksiä mm. eläkevelvoitteen laskentaan ja velvoitteen kattamiseen
liittyen. Eläkevelvoitteen tulee olla täysimääräisesti katettu järjestelyyn kuuluvilla varoilla ja
tilapäistä katevajausta sallitaan vain poikkeuksellisesti. Lisäksi säädökset sisältävät
yksityiskohtaisia määräyksiä eläkevelvoitteen katteena olevan omaisuuden
katekelpoisuudesta ja sijoitusriskien hajauttamisesta.
Tilikaudella 2025 tai tilikaudella 2024 Keskon Eläkekassa ei perinyt kannatusmaksua
osakkailtaan.

|  | 151

Taseen etuuspohjainen eläkesaaminen määräytyy seuraavasti

Milj. € | 2025 | 2024
Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo | -200,6 | -214,6
Järjestelyn varojen käypä arvo | 347,9 | 342,1
Nettomääräinen saaminen taseessa | 147,4 | 127,5
Taseen nettomääräisen saamisen muutos: |  |
Tilikauden alussa | 127,5 | 79,6
Tuloslaskelmaan kirjatut tuotot/kulut | 2,1 | 0,2
Uudelleenarvostus | 17,4 | 46,9
Suoritukset järjestelyyn ja järjestelyn kulut | 0,2 | 0,7
Tilikauden lopussa | 147,4 | 127,5

Milj. € | Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo | Järjestelyn varojen käypä arvo | Yhteensä
1.1.2025 | -214,6 | 342,1 | 127,5
Tilikauden työsuoritukseen perustuva meno | -1,4 |  | -1,4
Velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot ja tappiot | -0,4 |  | -0,4
Korkomeno/-tuotto | -6,9 | 11,4 | 4,5
Järjestelyn kulut | - | -0,5 | -0,5
| -8,8 | 10,9 | 2,1
Uudelleenarvostus |  |  |
Varojen tuotto |  | 9,7 | 9,7
Rahoitusolettamamuutokset | 7,7 |  | 7,7
Kokemusperäiset muutokset | 0,1 |  | 0,1
| 7,8 | 9,7 | 17,4
Suoritukset järjestelyyn | - | 0,2 | 0,2
Maksetut etuudet | 14,4 | -14,4 | -
31.12.2025 | -201,0 | 348,5 | 147,4

Milj. € | Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo | Järjestelyn varojen käypä arvo | Yhteensä
1.1.2024 | -241,0 | 320,3 | 79,6
Tilikauden työsuoritukseen perustuva meno | -1,9 |  | -1,9
Velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot ja tappiot | 0,1 |  | 0,1
Korkomeno/-tuotto | -7,2 | 9,8 | 2,5
Järjestelyn kulut |  | -0,5 | -0,5
| -9,0 | 9,3 | 0,2
Uudelleenarvostus |  |  |
Varojen tuotto |  | 20,4 | 20,4
Rahoitusolettamamuutokset | 26,2 |  | 26,2
Kokemusperäiset muutokset | 0,3 |  | 0,3
| 26,5 | 20,4 | 46,9
Suoritukset järjestelyyn |  | 0,7 | 0,7
Maksetut etuudet | 14,9 | -14,9 | -
31.12.2024 | -214,6 | 342,1 | 127,5

Järjestelyyn kuuluvien varojen jakautuminen omaisuusryhmittäin 2025

Milj. € | Noteeratut | Noteeraa- mattomat | Yhteensä
Eurooppa |  |  |
Oman pääoman ehtoiset instrumentit |  | 30,7 | 30,7
Vieraan pääoman ehtoiset instrumentit | 56,5 | 6,0 | 62,5
Sijoitusrahastot | 77,4 | 16,1 | 93,6
Kiinteistöt |  | 86,0 | 86,0
Yhdysvallat |  |  |
Sijoitusrahastot | 57,5 |  | 57,5
Muut maat |  |  |
Sijoitusrahastot | 23,9 |  | 23,9
Yhteensä | 215,4 | 138,9 | 354,2

|  | 152

Järjestelyyn kuuluvien varojen jakautuminen omaisuu sryhmittäin 2024

Milj. € | Noteeratut | Noteeraa- mattomat | Yhteensä
Eurooppa |  |  |
Oman pääoman ehtoiset instrumentit |  | 29,2 | 29,2
Vieraan pääoman ehtoiset instrumentit | 50,6 | 7,6 | 58,2
Sijoitusrahastot | 74,0 | 15,4 | 89,5
Kiinteistöt |  | 85,6 | 85,6
Yhdysvallat |  |  |
Sijoitusrahastot | 61,7 |  | 61,7
Muut maat |  |  |
Sijoitusrahastot | 23,6 |  | 23,6
Yhteensä | 209,9 | 137,8 | 347,8

Milj. € | 2025 | 2024
Käypään arvoon sisältyy Kesko Oyj:n osakkeita | - | -
Käypään arvoon sisältyy Kesko-konsernin vuokraamia kiinteistöjä | 86,0 | 85,6

Keskeiset vakuutusmatemaattiset oletukset

| 2025 | 2024
Diskonttauskorko | 3,78 % | 3,35 %
Palkankorotusoletus | 2,36 % | 2,27 %
Inflaatio | 1,89 % | 1,99 %
Eläkkeiden odotettu kasvu | 2,08 % | 1,80 %
Odotettu keskimääräinen jäljellä oleva työssäoloaika, vuotta | 4 | 4

Eläkevelvoitteiden painotettu keskimääräinen voimassaoloaika ja
diskonttaamattomien eläkevelvoitteiden oletettu maturiteettijakauma

| 2025 | 2024
Eläkevelvoitteiden painotettu keskimääräinen voimassaoloaika, vuotta | 10 | 11
Diskonttaamattomien eläkevelvoitteiden oletettu maturiteettianalyysi, milj. € |  |
Alle 1 vuosi | 15,3 | 15,6
1−10 vuotta | 112,8 | 114,5
10−20 vuotta | 94,4 | 96,1
20−30 vuotta | 61,3 | 62,0
Yli 30 vuotta | 38,3 | 40,1
Yhteensä | 322,3 | 328,3

Eläkejärjestelyyn liittyvät riskit
Varoihin liittyvät riskit
Eläkekassan sijoitusomaisuus sisältää kiinteistöjä, osakeindeksirahastoja, pääomarahastoja,
noteeraamattomia osakkeita sekä pitkä- ja lyhytaikaisia korkosijoituksia. Eläkekassan
sijoituspolitiikassa määritellään omaisuuslajikohtaiset sijoitusrajoitteet sekä sallitut
sijoituskohteet. Eläkekassan hallituksen vuosittain vahvistama sijoitussuunnitelma sisältää
sijoitusallokaatio- ja tuottotavoitteet aina vuodeksi eteenpäin. Sijoitustoiminnan tavoitteena
on huolehtia sijoitusten tuotosta ja rahaksi muutettavuudesta turvaavasti sekä sijoitusten
asianmukaisesta monipuolisuudesta ja hajauttamisesta. Vuositasolla tavoitteena on ylittää
Eläkekassan vastuumenot ja hoitokulut, jolloin osakkailta ei tarvitse periä kannatusmaksua.
Pitkän aikavälin sijoitustoiminnan tuottotavoite on 5,0 %. Sijoitustoiminnan riskejä hallitaan
seuraamalla jatkuvasti markkinatilanteen kehitystä ja analysoimalla sijoituskohteiden tuotto-
ja riskipotentiaalin riittävyyttä. Tuotot verrattuna valittuihin vertailuindekseihin ja sijoitusten
jakauma raportoidaan kuukausittain. Sijoitustoiminnan toteutunut tuotto oli 6,22 % vuonna
2025.
Mikäli sijoitusomaisuuden tuotto alittaa etuuspohjaisen eläkevelvoitteen nykyarvon
laskennassa käytetyn diskonttokoron, voi eläkejärjestelyyn syntyä alijäämä. Omaisuuden
hajauttamisella pyritään pienentämään tätä riskiä vaihtelevissa taloudellisissa olosuhteissa.
Mikäli eläkejärjestelyyn syntyy alijäämää siten, ettei eläkevelvoite ole kansallisten säännösten

|  | 153

mukaan täysimääräisesti katettu, on Eläkekassan osakkailla velvollisuus maksaa kassaan
kannatusmaksua vastuun kattamiseksi. IAS 19 -standardin mukaan laskettuna Eläkekassan
eläkejärjestelyyn kuuluvien varojen arvo ylitti velvoitteen määrän 152,3 milj. eurolla
31.12.2025. Eläkekassaa koskevat paikalliset säännöt voivat johtaa
kannatusmaksuvelvollisuuden syntymiseen myös tilanteissa, joissa IAS 19 velvoite on täysin
katettu. Tällöin perityn kannatusmaksun määrä kasvattaa IAS 19 eläkesaamisen määrää.
Velvoitteeseen liittyvät riskit
Etuuspohjaisen eläkevelvoitteen määrään voivat vaikuttaa yleisen korkotason lisäksi
lakisääteisen eläketurvan muutokset, tulevat palkankorotukset, eläkkeiden indeksikorotukset
sekä muutokset odotettavissa olevassa eliniässä. Eläkekassan sääntöjen mukainen kassan
jäsenelle annettu eläkelupaus on sidottu eläkepalkan määrään ja se on elinikäinen etuus.
Eläkkeensaajan kokonaiseläkkeen määrä koostuu lakisääteisestä eläkkeestä ja kassan
tarjoamasta lisäeläkkeestä. Palkankorotukset kasvattavat tulevan eläkkeen määrää. Jos
muutokset lakisääteisessä eläketurvassa, kuten eläkeiän nosto tai eläketurvan heikennys
kompensoitaisiin eläkkeen saajalle lisäeläkkeessä, kasvattaisivat muutokset etuuspohjaisen
eläkevelvoitteen määrää. Tulevien eläkkeiden määrää tarkistetaan eläkejärjestelyn ehtojen
mukaan vuosittain indeksikorotuksella. Odotettavissa olevan eliniän pidentyminen kasvattaa
eläkevelvoitteen määrää.
Yleisen korkotason ja korkealaatuisten joukkovelkakirjalainojen markkinatuoton muutokset
vaikuttavat etuuspohjaisen eläkevelvoitteen nykyarvon määrään. Korkotason laskiessa
etuuspohjaisen eläkevelvoitteen nykyarvon määrä kasvaa. Koska eläkekassan
sijoitusomaisuus sijoitetaan ja tuottotavoitteet asetetaan pitkällä aikavälillä, ei sijoitusten
vuosituoton muutos välttämättä korreloi lyhyellä aikavälillä etuuspohjaisen eläkevelvoitteen
diskonttokoron muutoksen kanssa.
Herkkyysanalyysi
Seuraavassa taulukossa on esitetty etuuspohjaisen eläkevelvoitteen herkkyys keskeisissä
oletuksissa tapahtuville muutoksille.

Vakuutusmatemaattinen oletus | Oletuksen muutos | Vaikutus etuuspohjaisen eläkevelvoitteen määrään, lisäys | Vaikutus etuuspohjaisen eläkevelvoitteen määrään, vähennys
2025 |  |  |
Diskonttauskorko | 0,50 % | -5,16 % | 5,69 %
Palkankorotusoletus | 0,50 % | 0,54 % | -0,53 %
Eläkkeiden odotettu kasvu | 0,50 % | 4,90 % | -4,50 %
2024 |  |  |
Diskonttauskorko | 0,50 % | -5,35 % | 5,86 %
Palkankorotusoletus | 0,50 % | 0,65 % | -0,46 %
Eläkkeiden odotettu kasvu | 0,50 % | 5,10 % | -4,70 %

Herkkyysanalyysin vaikutukset on laskettu niin, että oletuksen muutoksen vaikutusta
laskettaessa on kaikkien muiden oletusten oletettu pysyvän ennallaan. Käytännössä tämä ei
ole todennäköistä, ja joissakin oletuksissa tapahtuvat muutokset saattavat korreloida
keskenään. Etuuspohjaisen velvoitteen herkkyysanalyysi on laskettu käyttäen samaa
menetelmää kuin on käytetty taseeseen merkittävää eläkevelvoitetta laskettaessa.

|  | 154

3.8 Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä
Osakkuus- ja yhteisyritykset
Osakkuus- ja yhteisyritykset käsitellään pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltävinä
sijoituksina. Osakkuus- ja yhteisyritysosakkeille ei ole markkinanoteerauksia. Osakkuus- ja
yhteisyritykset on lueteltu liitteessä 5.1. Lähipiiritiedot on esitetty liitteessä 5.2.
Merkittävät yhteisyritykset
Konsernilla on merkittävä yhteisyritys UAB Kesko Senukai Lithuania. Kesko Senukai
-konserni harjoittaa rauta- ja sisustuskauppaa Liettuassa, Virossa, Latviassa ja Valko-
Venäjällä. Konsernin emoyhtiö, UAB Kesko Senukai Lithuania, on Liettuassa rekisteröity
osakeyhtiö. Kesko-konsernin omistusosuus Kesko Senukai -konsernissa on 50,0 %.
UAB KS Holding on kiinteistökehitystä ja kiinteistöjen vuokrausta harjoittava Liettuassa
rekisteröity osakeyhtiö, jonka toiminta liittyy läheisesti Kesko Senukai -konsernin toimintaan.
Kesko-konsernin omistusosuus KS Holding -konsernissa on 50,0 %.

Yhteenveto merkittävien yhteisyritysten taloudellisista tiedoista, Milj. € | 31.12.2025 | 31.12.2024
Lyhytaikaiset varat | 420,9 | 416,7
Pitkäaikaiset varat | 334,5 | 402,1
Lyhytaikaiset velat | 268,6 | 293,4
Pitkäaikaiset velat | 209,8 | 268,8
Edellä mainitut taseen erät sisältävät seuraavat erät: |  |
Rahavarat | 87,4 | 26,3
Lyhytaikaiset korolliset velat | 36,3 | 46,6
Pitkäaikaiset korolliset velat | 209,6 | 268,7

Yhteenveto merkittävien yhteisyritysten taloudellisista tiedoista, Milj. € | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liikevaihto | 1 127,1 | 1 199,6
Emoyhtiön omistajille kuuluva kauden tulos | 39,0 | 41,8
Konsernin omistusosuus kauden tuloksesta | 19,5 | 20,9
Konsernitilinpäätökseen yhteisyrityksenä yhdistelty osuus kauden tuloksesta | 19,5 | 20,9
Edellä mainitut tuloslaskelmaerät sisältävät seuraavat erät: |  |
Poistot ja arvonalentumiset | -47,7 | -56,1
Korkotuotot | 4,7 | 1,1
Korkokulut | -7,2 | -12,9
Tuloverot | -6,4 | -4,5
Yhteisyrityksiltä saadut osingot | - | -16,4

Yhteisyritysten tasearvon täsmäytys, Milj. € | 2025 | 2024
Yhteisyritysten nettovarat | 277,1 | 256,6
Vähemmistön osuus nettovaroista | 1,5 | 20,6
Konsernin omistusosuus nettovaroista | 137,5 | 117,7
Liikearvo | 19,2 | 19,2
Käyvän arvon kohdistukset | 15,0 | 15,0
Yhteisyritysten tasearvo | 171,3 | 151,8

|  | 155

Merkittävät osakkuusyritykset
Mercada Oy on Suomessa rekisteröity osakeyhtiö, jonka toimiala on kiinteistösijoittaminen.
Mercada omistaa, hallinnoi ja kehittää pääasiassa Kesko-konsernin käytössä olevia
kauppapaikkoja Suomessa. Kesko Oyj:n omistusosuus Mercadassa on 33,3 %. Mercadan
omistaa kolme osakasta tasaosuuksin.

Yhteenveto merkittävän osakkuusyrityksen taloudellisista tiedoista, Milj. € | 2025 | 2024
Lyhytaikaiset varat | 17,0 | 20,0
Pitkäaikaiset varat | 487,7 | 495,4
Lyhytaikaiset velat | 6,9 | 6,8
Pitkäaikaiset velat | 453,4 | 467,9
Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma | 44,5 | 40,8
Liikevaihto | 52,0 | 54,2
Kauden tulos | 3,7 | 0,7
Kauden laaja tulos | 3,7 | 0,7

Osakkuusyrityksen tasearvon täsmäytys, Milj. € | 2025 | 2024
Osakkuusyrityksen nettovarat | 44,5 | 40,8
Konsernin omistusosuus nettovaroista | 14,8 | 13,6
Osakkuusyrityksen tasearvo | 14,8 | 13,6

Muut osakkuusyritykset

Yhteenveto muiden osakkuusyritysten taloudellisista tiedoista, Milj. € | 2025 | 2024
Konsernin osuus kauden tuloksesta | 2,4 | 3,0
Konsernin osuus kauden laajasta tuloksesta | 2,4 | 3,0
Osakkuusyritysten tasearvo konsernitaseessa | 77,0 | 74,3

Yllä olevaan t aulukkoon sisältyvät osakkuusyritykset ovat Vähittäiskaupan Takaus Oy ja
K-Tilipalvelu Oy, jotka myyvät palvelujaan Keskolle ja K-kauppiaiden
vähittäiskauppayrityksille.
3.9 Varaukset
Laadintaperiaatteet
Varaus kirjataan, kun konsernille on syntynyt aikaisemman tapahtuman seurauksena
oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite ja on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen
edellyttää taloudellista suoritusta ja että velvoitteen määrä on luotettavasti arvioitavissa.
Varausten määriä arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä ja niiden määriä muutetaan
vastaamaan parasta arviota tarkasteluhetkellä. Varausten muutokset kirjataan
tuloslaskelmaan samaan erään, mihin varaus alun perin on kirjattu. Konsernin varaukset
liittyvät merkittävimmiltä osin konsernin myymien tuotteiden osalta annettuihin
takuusitoumuksiin.
Takuuvaraus kirjataan, kun takuuehdot täyttävä tuote myydään. Varauksen määrä perustuu
kokemusperäiseen tietoon takuumenojen toteutumisesta.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Varausten kirjausedellytysten olemassa olosta päätettäessä ja varausten määrää
määritettäessä joudutaan käyttämään arvioita velvoitteen olemassaolosta ja määrästä.
Arviot voivat poiketa tulevaisuudessa toteutuvan velvoitteen määrän ja olemassaolon
osalta.

Milj. € | Takuuvaraukset | Muut varaukset | Yhteensä
Varaukset 1.1.2025 | 9,0 | 10,5 | 19,5
Valuuttakurssivaikutukset | - | 0,2 | 0,2
Varausten lisäykset | 6,7 | 5,9 | 12,6
Varausten peruutukset | -3,6 | -1,1 | -4,7
Varausta vastaan toteutuneet kulut | -2,1 | -6,6 | -8,7
Varaukset 31.12.2025 | 10,0 | 8,8 | 18,8
Varausten jakautuminen |  |  |
Pitkäaikainen | 3,4 | 1,0 | 4,3
Lyhytaikainen | 6,6 | 7,8 | 14,5

Suurimmat erät muissa varauksissa ovat konserniyritysten myymien ajoneuvojen ja koneiden
huolenpitosopimuksiin liittyvät kulut, tyhjien kauppapaikkojen kiinteistökulut ja
uudelleenjärjestelykulut. Huolenpitosopimusten kestoaika on keskimäärin 3–4 vuotta.

|  | 156

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
4. PÄÄOMARAKENNE JA RAHOITUSRISKI
4.1 Pääoman hallinta
Pääoman hallintaa koskevat tavoitteet liittyvät konsernin vakavaraisuuteen ja
maksuvalmiuteen. Pääomarakennetta (oman ja vieraan pääoman suhdetta) johdetaan
konsernitasolla. Vakavaraisuudelle ja maksuvalmiudelle asetettujen tavoitteiden
tarkoituksena on turvata likviditeetti kaikissa markkinatilanteissa, mahdollistaa strategian
toteuttaminen ja omistaja-arvon kasvattaminen. Tavoitteet on asetettu tunnusluvulle
korolliset nettovelat/käyttökate. Osa konsernin korollisia velkoja koskevista sopimuksista
sisältää kovenantteja, joiden ehdot on huomioitu edellä mainitussa tavoitetasossa.
Konsernilla ei ole käytössä ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamaa julkista luottoluokitusta.
Konsernin tunnuslukujen tavoitetasot hyväksytään K esko Oyj:n hallituksessa. Hallitus vahvisti
27.5.2021 konsernin keskipitkän aikavälin taloudelliset tavoitteet: vertailukelpoinen
liikevoitto-% yli 6,0 % ja vertailukelpoinen sidotun pääoman tuotto yli 14,5 %. Taloudellisen
aseman osalta tavoitteena on, että korolliset nettovelat / käyttökate -tunnusluku ilman IFRS
16 -vaikutuksia on enintään 2,5.

Milj. € | 2025 | 2024
Konsernitaseen korolliset velat | 3 572,6 | 3 396,3
- Leasingvelat | 2 097,5 | 2 051,0
- Lyhytaikaiset muut rahoitusvarat | - | 15,0
- Rahavarat | 166,2 | 473,1
Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja | 1 308,9 | 857,2
Liikevoitto | 631,3 | 579,5
+ poistot ja arvonalentumiset | 239,1 | 247,9
+ käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | 359,1 | 375,5
- käyttöoikeusomaisuuserien vuokrat | 431,6 | 453,2
Käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta | 798,0 | 749,7
Korolliset nettovelat/käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta | 1,6 | 1,1

Nettovelan täsmäytys
Konserni määrittelee nettovelan siten, että korollisista lyhyt- ja pitkäaikaisista veloista
vähennetään konsernin likvidit varat, jotka koostuvat rahavaroista sekä muista lyhytaikaisista
rahoitusvaroista.
Konsernin likvidit varat 31.12.2025 olivat 166,2 milj. euroa (488,1 milj. euroa). Korolliset velat
31.12.2025 olivat 3 572,6 milj. euroa (3 396,3 milj. euroa), josta leasingvelkoja oli 2 097,5 milj.
euroa (2 051,0 milj. euroa). Korolliset nettovelat olivat 3 406,4 milj. euroa (2 908,2 milj.
euroa) ja ilman leasingvelkoja 1 308,9 milj. euroa (857,2 milj. euroa).

Milj. € | 2025 | 2024
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat (maturiteetti alle 3 kk) | - | 185,2
Rahavarat | 166,2 | 287,9
Lyhytaikaiset muut rahoitusvarat | - | 15,0
Lainat - vuoden kuluessa takaisin maksettavat (mukaan lukien luotolliset tilit) | -189,3 | -291,3
Leasingvelat - vuoden kuluessa takaisin maksettavat | -344,6 | -422,2
Lainat - yli vuoden kuluttua takaisin maksettavat | -1 285,9 | -1 054,0
Leasingvelat - yli vuoden kuluttua takaisin maksettavat | -1 752,9 | -1 628,8
Korolliset nettovelat yhteensä | -3 406,4 | -2 908,2

|  | 157

Milj. € | Kirjanpitoarvo 1.1.2025 | Rahavirrat | Liiketoimintojen hankinnat ja myynnit | Leasingvelkojen nettomuutos | Valuuttakurssi- oikaisut | Kirjanpitoarvo 31.12.2025
Leasingvelat vuoden kuluessa | -422,2 | 358,5 | -0,5 | -279,6 | -0,8 | -344,6
Leasingvelat yli vuoden kuluttua | -1 628,8 |  | -1,4 | -119,2 | -3,4 | -1 752,9
Lainat vuoden kuluessa | -291,3 | 122,1 | -20,1 |  | 0,0 | -189,3
Lainat yli vuoden kuluttua | -1 054,0 | -197,6 | -34,3 |  | 0,1 | -1 285,9
Lyhytaikaiset muut rahoitusvarat | 15,0 | -15,0 | - |  | - | -
Rahavarat ja luotolliset tilit | 287,9 | -128,1 | 10,1 |  | -3,7 | 166,2
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat | 185,2 | -185,2 | - |  | - | -
Nettovelka | -2 908,2 | -45,4 | -46,2 | -398,8 | -7,8 | -3 406,4

Milj. € | Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | Rahavirrat | Liiketoimintojen hankinnat ja myynnit | Leasingvelkojen nettomuutos | Valuuttakurssi- oikaisut | Kirjanpitoarvo 31.12.2024
Leasingvelat vuoden kuluessa | -350,6 | 370,9 | -3,4 | -441,0 | 1,9 | -422,2
Leasingvelat yli vuoden kuluttua | -1 647,2 |  | -8,7 | 19,1 | 8,0 | -1 628,8
Lainat vuoden kuluessa | -98,5 | -191,5 | -1,3 |  | 0,0 | -291,3
Lainat yli vuoden kuluttua | -690,7 | -343,1 | -20,3 |  | 0,0 | -1 054,0
Lyhytaikaiset muut rahoitusvarat | 15,4 | -0,4 | - |  | - | 15,0
Rahavarat ja luotolliset tilit | 208,6 | 57,8 | 21,7 |  | -0,3 | 287,9
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat | 3,3 | 181,9 | - |  | - | 185,2
Nettovelka | -2 559,8 | 75,7 | -11,9 | -421,9 | 9,7 | -2 908,2

|  | 158

4.2 Oma pääoma
Laadintaperiaatteet
Konserni luokittelee liikkeeseen laskemansa instrumentit niiden luonteen perusteella joko
omaksi pääomaksi tai rahoitusvelaksi. Oman pääoman ehtoinen instrumentti on mikä
tahansa sopimus, joka osoittaa oikeutta osuuteen yhteisön varoista sen kaikkien velkojen
vähentämisen jälkeen. Menot, jotka liittyvät omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien
liikkeeseenlaskuun tai hankintaan, esitetään oman pääoman vähennyseränä. Jos Kesko Oyj
hankkii takaisin omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan, näiden instrumenttien
hankintameno vähennetään omasta pääomasta.
Hallituksen yhtiökokoukselle esittämää osinkoa ei ole vähennetty omasta pääomasta, vaan
osingot kirjataan yhtiökokouksen päätöksen perusteella.
Osakkeiden lukumäärän muutokset ja oman pääoman rahastot

| Osakkeiden lukumäärä |  |  |  |
Osakepääoma | A | B | Yhteensä | Osakepääoma Milj. € | Ylikurssirahasto Milj. € | Muut rahastot Milj. € | Yhteensä Milj. €
1.1.2024 | 126 948 028 | 270 821 483 | 397 769 511 | 197,3 | 197,8 | 266,9 | 662,0
Muutos omien osakkeiden lukumäärässä |  | 186 897 | 186 897 |  |  |  |
31.12.2024 | 126 948 028 | 271 008 380 | 397 956 408 | 197,3 | 197,8 | 266,8 | 661,9
Muutos omien osakkeiden lukumäärässä |  | 162 419 | 162 419 |  |  |  |
31.12.2025 | 126 948 028 | 271 170 799 | 398 118 827 | 197,3 | 197,8 | 266,8 | 661,9
Äänimäärä | 1 269 480 280 | 271 170 799 | 1 540 651 079 |  |  |  |

B-osakkeiden lukumäärä sekä A- ja B-osakkeiden yhteislukumäärä eivät sisällä omia osakkeita, joiden määrä tilikauden päättyessä oli 1 960 181 kpl (2 122 600 kpl).
Omat osakkeet
31.12.2025 Yhtiön hallussa oli 1 960 181 omaa B-osaketta, jotka on hankittu yhtiökokouksen
hallitukselle antamilla valtuutuksilla tilikaudella 2018. Osakkeiden lukumäärät vastaavat
vuonna 2020 toteutetun osakkeiden splittauksen jälkeen laskettuja lukumääriä. Osakkeet
ovat yhtiön hallussa omina osakkeina ja yhtiön hallituksella on oikeus luovuttaa niitä. Yhtiön
hallussa olevien tilikauden 2018 aikana hankittujen B-osakkeiden hankintameno 23,9 milj.
euroa on vähennetty omaan pääomaan sisältyvistä voittovaroista. Hallituksella on varsinaisen
yhtiökokouksen 24.3.2025 antama, 30.6.2026 asti voimassa oleva valtuutus antaa enintään
33 000 000 B-osaketta ja hankkia enintään 16 000 000 B-osaketta. Tiedot
osakeperusteisista maksuista on esitetty liitteessä 5.3.

| kpl
Yhtiön hallussa omia B-osakkeita 31.12.2024 | 2 122 600
Luovutus, osakepalkkiojärjestelmä | -163 624
Kauden aikana palautunut | 1 205
Yhtiön hallussa omia B-osakkeita 31.12.2025 | 1 960 181

Osingot
Tilinpäätöspäivän jälkeen hallitus on ehdottanut jaettavak si osinkoa 0,90 euro a/osake.
Vuoden 2024 tuloksesta osinkoa jaettiin 0,90 euroa/osake.

|  | 159

Oma pääoma ja oman pääoman rahastot
Oma pääoma muodostuu osakepääomasta, ylikurssirahastosta, sijoitetun vapaan oman
pääoman rahastosta (SVOP), muista rahastoista, arvonmuutosrahastosta, muuntoeroista
sekä kertyneistä voittovaroista, josta on vähennetty omat osakkeet.
Ylikurssirahasto
Ylikurssirahastoon kirjattiin osakemerkinnän yhteydessä yhtiölle tullut osakkeen
nimellisarvon ylittävä määrä niissä tapauksissa, joissa optio-oikeuksista oli päätetty vanhan
osakeyhtiölain (29.9.1978/734) aikana. Tilikauden päättyessä ylikurssirahasto oli 197,8 milj.
euroa.
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto (SVOP), 24,1 milj. euroa, sisältää muut oman
pääoman luonteiset sijoitukset ja osakkeiden merkintähinnan siltä osin, kun sitä ei
nimenomaisen päätöksen mukaan merkitä osakepääomaan.
Muut rahastot
Muut rahastot, 242,7 milj. euroa, ovat lähinnä yhtiökokouksen päätöksin perustettuja ja
kartutettuja rahastoja. Pääosa muista rahastoista muodostuu käyttörahastosta, joka
tilikauden päättyessä oli 242,3 milj. euroa.
Muuntoerot
Muuntoerot sisältävät ulkomaisten yksikköjen tilinpäätösten muuntamisesta syntyneet
muuntoerot. Muuntoeroihin sisältyvät myös kurssierot sellaisista monetaarisista eristä, jotka
ovat osa nettosijoitusta ulkomaiseen yksikköön tai kurssierot lainoista, jotka on määritetty
suojaamaan ulkomaista nettosijoitusta ja ovat siinä tehokkaita. Muuntoerojen muutos
esitetään laajan tuloksen erissä.
Arvonmuutosrahasto
Arvonmuutosrahasto sisältää rahavirran suojauksena käsiteltävien johdannaisten käyvän
arvon muutoksen tehokkaan osuuden. Rahavirran suojauksena käsitellään
sähköjohdannaiset. Rahaston muutos esitetään laajan tuloksen erissä. Rahavirran
suojaustulos on esitetty liitteessä 4.3 Rahoitusriskit.
4.3 Rahoitusriskit
Konsernissa noudatetaan rahoitusriskien hallinnassa yhtiön hallituksen hyväksymää
rahoituspolitiikkaa. Politiikan noudattamista ja konsernin rahoitustilanteen kehitystä seuraa
hallituksen tarkastusvaliokunta. Konsernirahoitus vastaa keskitetysti konsernin rahoituksen
hankinnasta, likviditeetin hallinnasta, rahoittajasuhteista ja rahoitusriskien hallinnasta.
Pääsääntöisesti konsernin rahoitus on hankittu emoyhtiön kautta ja konsernirahoitus järjestää
tytäryritysten rahoituksen kunkin yhtiön toiminnallisessa valuutassa. Tytäryrityksissä, joissa
on merkittävää ulkopuolista omistusta, konserni on antanut takauksia rahoitusvastuista vain
konsernin omistusosuuden suhteessa.
Valuuttariskit
Kesko-konserni harjoittaa liiketoimintaa kahdeksassa maassa, minkä lisäksi sillä on
ostotoimintaa lukuisista eri maista. Näiden seurauksena konserni altistuu erilaisille
valuuttariskeille. Valuuttariskejä aiheutuu ulkomaisiin yksiköihin tehdyistä nettosijoituksista
(translaatioriskit) sekä ulkomaan rahan määräisistä varoista, veloista ja ennakoiduista
liiketapahtumista (transaktioriskit).
Konserniyritysten rahoitus on järjestetty kunkin yhtiön toiminnallisessa valuutassa. Emoyhtiö
kantaa rahoittamisesta syntyvän valuuttariskin ja suojaa sitä johdannaisilla tai
valuuttamääräisellä lainanotolla.
Translaatioriskit
Konserni altistuu taseen muuntoriskeille euroalueen ulkopuolisiin tytäryrityksiin tehtyjen
nettosijoitusten osalta. Tätä taseriskiä ei ole suojattu. Suojaus voidaan aktivoida, jos omaa
pääomaa ollaan kotiuttamassa tai valuuttaan uskotaan kohdistuvan merkittävä
devalvaatioriski. Merkittävimmät translaatiopositiot ovat Norjan, Ruotsin ja Tanskan
kruunussa. Muuntoriski on konsernin toiminnan volyymiin ja taseen kokoon suhteutettuna
pieni.

Translaatiopositio 31.12.2025, milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK
Nettosijoitus | 325,5 | 428,2 | 108,6 | 346,9

Translaatiopositio 31.12.2024, milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK
Nettosijoitus | 164,0 | 418,7 | 95,6 | 355,1

|  | 160

Seuraavassa taulukossa on esitetty, miten konserniyritysten toimintavaluuttojen 10 %:n
heikentyminen tai vahvistuminen euroa vastaan vaikuttaisi konsernin omaan pääomaan.

Herkkyysanalyysi, vaikutus omaan pääomaan 31.12.2025, milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK
Heikentyminen 10 % | -29,6 | -38,9 | -9,9 | -31,5
Vahvistuminen 10 % | 36,2 | 47,6 | 12,1 | 38,5

Herkkyysanalyysi, vaikutus omaan pääomaan 31.12.2024, milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK
Heikentyminen 10 % | -14,9 | -38,1 | -8,7 | -32,3
Vahvistuminen 10 % | 18,2 | 46,5 | 10,6 | 39,5

Transaktioriskit
Kansainvälinen ostotoiminta sekä emoyhtiön tytäryrityksille antama valuuttamääräinen
rahoitus altistavat konsernin useiden eri valuuttojen transaktioriskeille. Valuuttakohtainen
transaktioriski koostuu taseen valuuttamääräisistä saamisista ja veloista, ulkomaan rahan
määräisistä ennustetuista kassavirroista sekä ulkomaan tytäryritysten veloista ja saamisista
emoyhtiölle. Riskiä hallitaan kaupallisesti esim. siirtämällä kurssimuutokset myyntihintoihin
tai vaihtamalla tavarantoimittajaa. Jäljelle jäävät avoimet positiot suojataan
valuuttajohdannaisilla. Tytäryritykset raportoivat omat valuuttapositionsa
konsernirahoitukselle kuukausittain.
Tytäryritykset toteuttavat suojauksensa pääsääntöisesti konsernirahoituksen kanssa, joka
puolestaan suojaa riskipositiot markkinakaupoin valuuttakohtaisesti vahvistettujen limiittien
puitteissa. Sisäiset johdannaissopimukset kohdistetaan segmenteille
segmenttiraportoinnissa.
Konserni ei pääsääntöisesti noudata IFRS 9:n mukaista suojauslaskentaa ostoihin ja
myynteihin liittyvän transaktioriskin suojaamisessa. Johdannaissopimukset kirjataan
alunperin käypään arvoon ja arvostetaan uudelleen käypään arvoon raportointipäivänä.
Ostoja ja myyntejä suojaavien valuuttajohdannaisten arvonmuutos kirjataan liiketoiminnan
muihin tuottoihin tai kuluihin.
Siltä osin kuin ostojen suojauksiin noudatetaan suojauslaskentaa, johdannaisten arvostus
kirjataan oman pääoman arvonmuutosrahastoon. Kun johdannainen erääntyy, kirjataan se
yhdenmukaisesti suojauskohteen kanssa.

Transaktiopositio 31.12.2025, milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK | USD
Konsernin transaktioriski | 2,6 | -3,5 | -10,3 | -12,1 | -0,2
Suojaavat johdannaiset | - | -5,1 | 8,3 | 7,4 | 22,1
Avoin positio | 2,6 | -8,6 | -2,0 | -4,7 | 21,9

Transaktiopositio 31.12.2024, milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK | USD
Konsernin transaktioriski | 1,8 | 33,8 | -5,6 | -44,6 | -2,3
Suojaavat johdannaiset | - | -42,4 | 4,2 | 37,1 | 36,6
Avoin positio | 1,8 | -8,6 | -1,4 | -7,6 | 34,3

Konserni seuraa transaktioriskiä taseessa olevien sekä ennustettujen kassavirtojen osalta.
Yllä olevassa taulukossa on esitetty transaktiopositio ilman tulevia kassavirtoja. Tämä ei
kuvaa konsernin todellista valuuttariskiä suojausten jälkeen. Kun ennustetut erät lasketaan
mukaan transaktiopositioon, merkittävin ero yllä olevaan taulukkoon on USD-positiossa.
Avoin USD-riski 31.12.2025 on -6,1 milj. euroa.
Transaktioposition herkkyysanalyysissä on laskettu, mikä olisi taseen valuuttamääräisten
saamisten ja velkojen, konsernin sisäisten valuuttamääräisten saamisten ja velkojen sekä
suojaavien valuuttajohdannaisten ja -lainojen tulosvaikutus, jos kurssimuutos olisi +/- 10 %.

Herkkyysanalyysi, vaikutus tulokseen ennen veroja 31.12.2025, milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK | USD
Heikentyminen 10 % | -0,2 | 0,8 | 0,2 | 0,4 | -2,0
Vahvistuminen 10 % | 0,3 | -1,0 | -0,2 | -0,5 | 2,4

Herkkyysanalyysi, vaikutus tulokseen ennen veroja 31.12.2024, milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK | USD
Heikentyminen 10 % | -0,2 | 0,8 | 0,1 | 0,7 | -3,1
Vahvistuminen 10 % | 0,2 | -1,0 | -0,2 | -0,8 | 3,8

|  | 161

Maksuvalmiusriski ja korolliset velat
Maksuvalmiusriskin hallinnan tavoitteena on riittävien likvidien varojen ja luottolimiittien
ylläpitäminen, jotta konsernin liiketoiminnan rahoituksen riittävyys on jatkuvasti turvattu.
Likvidit varat sisältää taseen rahavarat, jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat
rahoitusvarat ja käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat lyhytaikaiset rahoitusvarat.
Näiden tase-erien muutokset on esitetty konsernin rahavirtalaskelmassa rahavarojen osalta
rahavarojen muutoksessa ja muiden rahoitusvarojen osalta investointien rahavirrassa.
Konsernin nettovelan täsmäytyslaskelma on esitetty liitteessä 4.1.
Kesko Oyj:llä on kuusi kahdenvälistä lainaa, jotka ovat määrältään yhteensä 800 milj. euroa.
Kesko Oyj:llä on 300 milj. euron suuruinen vakuudeton senioriehtoinen vihreä
joukkovelkakirjalaina, joka erääntyy 2.2.2030, ja jolle maksetaan 3,5 prosentin vuotuista
korkoa. Lisäksi rahoituslähteinä on eläkelainoja, yritystodistusohjelmat sekä
ennakkomaksuista ja ketjuhyvitteistä muodostuva velka K-kauppiaille. Keskon tanskalaisilla
tytäryrityksillä on kiinnelainoja ja autokaupan leasing-liiketoiminnassa on käytössä
luottolimiitti. Leasingvelat muodostuvat pääasiassa kiinteistöjen vuokrasopimuksista.
Sitovia luottolimiittejä oli tilinpäätöshetkellä nostettavissa 400 milj. euron vasta-arvosta (300
milj. euroa). Määräysvallan muutostilanteissa lainanantajilla on lainasopimusehtojen
mukaisesti oikeus irtisanoa lainalimiitti ja mahdollisesti nostetut lainaerät. Määräysvallan
muutokseksi ei lainasopimuksen ehtojen mukaan lueta omistuksen muutosta kauppiaille tai
kauppiaiden muodostamalle yhdistykselle. Lisäksi konsernin ei-sitovaan rahoitusreserviin
kuuluu euromääräisiä yritystodistusohjelmia 513 milj. euron vasta-arvosta (513 milj. euroa),
joista tilinpäätöshetkellä oli käytössä 35 milj. euroa.
Vuoden 2025 lopussa Keskon kahden kahdenvälisen lainan, jotka ovat yhteismäärältään 200
milj. euroa, korkomarginaalissa on huomioitu vastuullisuustavoitteet, jotka liittyvät
kasvihuonekaasupäästöjen ja ruokahävikin vähentämiseen. Neljän vuoden 2025 aikana
uudelleen rahoitetun lainan, määrältään 600 milj. euroa, vastuullisuustavoitteet neuvotellaan
sen jälkeen, kun uusille ilmastotavoitteille on saatu Science Based Targets
-aloitteen hyväksyntä.
Kahdenvälisiin lainoihin liittyy kovenanttina tunnusluku korolliset nettovelat/käyttökate ilman
IFRS 16 vaikutusta. Tunnusluku on ollut koko tilikauden ajan selvästi alle raja-arvojen.
Lainojen korkoriski ja herkkyysanalyysi
Korkotason muutokset vaikuttavat konsernin korkokuluihin. Korkoriskin suojauspolitiikalla
pyritään tasoittamaan korkotason muutosten vaikutusta eri tilikausien tuloksiin. Keskon
rahoituspolitiikan mukaisesti suojauslaskentaa voidaan noudattaa korkojohdannaisiin.
Korkoriskiä hallitaan keskitetysti konsernin rahoitusyksikössä, joka muokkaa lainojen
korkosidonnaisuusaikaa käyttämällä korkojohdannaissopimuksia. Tavoitteeksi on asetettu
duraatio, jossa vaihteluvälinä on 1–4 vuotta. Toteutunut korkosidonnaisuusaika oli tilikauden
aikana keskimäärin 1,1 vuotta (1,0 vuotta).
Konsernin erikseen määriteltyjen vaihtuvakorkoisten lainojen suojauksessa sovelletaan
suojauslaskentaa korkoriskin osalta. Suojauksissa on käytetty koronvaihtosopimuksia.
Suojauslaskennan alaisten lainojen suojausaste on 79 %. Tilikauden aikana ei ole kirjattu
tehottomuutta tuloslaskelmaan kyseisten lainojen suojauksesta.
Tilikauden aikana Kesko on suojannut 50 % kiinteäkorkoisen 300 meur joukkovelkakirjalainan
käyvästä arvosta osana lainaportfolion duraation hallintaa. Suojaus on toteutettu
korkojohdannaisella. Kesko soveltaa käyvän arvon suojausta joukkovelkakirjalainan suojatulle
osuudelle, jolloin suojausinstrumentin ja joukkovelkakirjalainan käyvän arvon muutokset
voidaan kohdistaa toisiinsa tuloslaskelmassa.
Tilinpäätöshetkelle 31.12.2025 lasketun herkkyysanalyysin mukaisesti vaihtuvakorkoisten
velkojen vaikutus tulokseen ennen veroja olisi ollut -/+ 7,0 milj. euroa (-/+ 7,1 milj. euroa), jos
korkotaso olisi noussut tai laskenut 1 %-yksikön.
Eläkelainat ovat kiinteäkorkoisia ja niiden efektiivinen korkokustannus oli 1,4 %. Muut
rahalaitoslainat ovat vaihtuvakorkoisia. Näiden lainojen, kauppiasvelkojen ja muiden
korollisten velkojen keskikorko oli 2,9 % tilikauden päättyessä.

|  | 162

| 31.12.2025 | 31.12.2024
Milj. € | < 1 vuotta | 1–5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä | < 1 vuotta | 1–5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä
Rahoitusvelkojen ja niihin liittyvien rahoituskulujen maturiteetti |  |  |  |  |  |  |  |
Lainat rahoituslaitoksilta | 59,3 | 763,5 | 183,6 | 1 006,6 | 193,0 | 563,7 | 164,1 | 920,8
rahoituskulut | 29,8 | 56,2 | 13,3 | 99,3 | 31,9 | 38,1 | 12,9 | 82,9
Joukkovelkakirjalainat | - | 297,3 | - | 297,3 | - | - | 298,0 | 298,0
rahoituskulut | 10,5 | 42,0 | - | 52,5 | 3,5 | 42,0 | 10,5 | 56,0
Eläkelainat | 8,9 | 11,5 | - | 20,3 | 12,0 | 20,3 | - | 32,3
rahoituskulut | 0,3 | 0,2 | - | 0,5 | 0,4 | 0,5 | - | 0,9
Leasingvelat | 344,5 | 1 016,0 | 737,5 | 2 098,0 | 422,1 | 1 049,1 | 579,7 | 2 051,0
rahoituskulut | 82,4 | 209,7 | 98,2 | 390,3 | 74,2 | 172,7 | 73,9 | 320,8
Velat K-kauppiaille | 59,5 | - | - | 59,5 | 64,7 | - | - | 64,7
rahoituskulut | - | - | - | - | - | - | - | -
Muut korolliset velat | 61,6 | 29,3 | - | 90,8 | 21,5 | 7,9 | 0,0 | 29,4
rahoituskulut | 0,7 | 2,9 | - | 3,5 | - | 0,4 | - | 0,4
Pitkäaikaiset korottomat velat | 0,6 | 42,1 | 18,3 | 61,0 | 0,6 | 22,7 | 19,1 | 42,4
Lyhytaikaiset korottomat velat |  |  |  |  |  |  |  |
Ostovelat | 1 388,3 |  |  | 1 388,3 | 1 404,4 |  |  | 1 404,4
Siirtovelat | 507,7 |  |  | 507,7 | 442,4 |  |  | 442,4
Muut korottomat velat | 296,7 |  |  | 296,7 | 299,0 |  |  | 299,0

Taseen rahoitusvelkoihin sisältyy 3,3 milj. euroa (6,2 milj. euroa) johdannaisiin liittyviä eriä, joista 2,2 milj. euroa erääntyy seuraavan 12 kk aikana. Leasingveloista on kerrottu liitteessä 3.4.

| 31.12.2025 | 31.12.2024
Milj. € | < 1 vuotta | 1–5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä | < 1 vuotta | 1–5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä
Johdannaisten kassavirrat |  |  |  |  |  |  |  |
Velat |  |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 60,2 | - | - | 60,2 | 123,3 | - | - | 123,3
Korkojohdannaiset | 11,3 | 33,7 | 9,5 | 54,4 | 4,1 | 1,5 | 0,2 | 5,8
josta suojauslaskennan alaiset | 10,5 | 33,4 | 9,5 | 53,4 | 3,1 | 0,5 | 0,2 | 3,8
Sähköjohdannaiset | 1,9 | 1,1 | 0,0 | 3,0 | 2,4 | 3,0 | - | 5,5
Saamiset |  |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 60,5 | - | - | 60,5 | 124,6 | - | - | 124,6
Korkojohdannaiset | 12,5 | 37,3 | 12,0 | 61,8 | 5,9 | 3,6 | 0,5 | 10,1
josta suojauslaskennan alaiset | 10,6 | 36,6 | 12,0 | 59,1 | 2,9 | 1,2 | 0,5 | 4,6
Sähköjohdannaiset | 0,4 | 0,6 | 0,0 | 1,0 | 1,5 | 0,8 | 0,0 | 2,3

|  | 163

Toimittajarahoitusohjelma
Konsernilla on toimittajarahoitusohjelma kolmen pankin kanssa. Toimittajarahoituksessa
tavarantoimittaja hyödyntää tavaranostajan luottoluokitusta myydessään saatavansa
rahoituslaitokselle. Ostajayrityksen hyväksyttyä laskut, pankki maksaa ne tavarantoimittajalle
ilman takautumisoikeutta ja tavarantoimittaja saa myyntisaamisiinsa liittyvät rahavirrat
nopeasti käyttöönsä. Konserni ei maksa tavarantoimittajarahoituksesta palkkiota pankille.
Ohjelman piiriin kuuluvat ostovelat kohdistuvat pääosin Suomeen ja rakentamisen ja
talotekniikan kauppaan. Ohjelman piiriin kuuluvat avoimet ostolaskut esitetään ostoveloissa
konsernin taseessa. Näiden ostovelkojen vaikutus näkyy liiketoiminnan rahavirrassa
käyttöpääoman muutoksena. Konsernitaseen ostovelkojen kokonaismäärä 31.12.2025
oli 1 388,3 milj. euroa (1 404,4 milj. euroa).

Toimittajarahoitusohjelma | 2025 | 2024
Ohjelman piirissä olevat velat | milj. € | milj. €
Ostovelkoihin sisältyvät velat | 307,8 | 332,4
Ostovelat, joista toimittajat ovat saaneet maksun rahoittajalta | 304,9 | 326,0
Maksuaikoja koskevat tiedot | Maksuaika päiviä | Maksuaika päiviä
Ohjelman piirissä olevat ostovelat | 14–240 | 30–240
Ohjelmaan kuulumattomat ostovelat | 7–365 | 0–360

Luotto- ja vastapuoliriski
Rahoitusinstrumentteihin sisältyy riski siitä, että vastapuoli ei pysty täyttämään velvoitettaan.
Luottoriskiä hallitaan tekemällä sopimuksia vakavaraisten kotimaisten ja ulkomaisten
pankkien, rahalaitosten ja välittäjien kanssa ja rahoituspolitiikan sallimien
vastapuoliriskirajojen puitteissa. Rahoitusvaroja sijoitetaan myös rahamarkkinarahastoihin ja
konservatiivisesti valittujen yritysten ja pankkien liikkeelle laskemiin velkakirjoihin, yritys- ja
sijoitustodistuksiin. Limiitit ovat säännöllisen tarkastelun kohteena markkinatilanteen
mukaisesti. Myyntisaamisten luotto- ja vastapuoliriskistä on kerrottu liitteessä 3.6.
Lyhytaikaiset korolliset saamiset ja herkkyysanalyysi
Rahoitusvaroista koostuva likviditeetti on tavoitteena sijoittaa rahamarkkinoille tehokkaalla
tuoton ja riskin yhdistelmällä. Konsernin johto hyväksyy säännöllisin väliajoin
konsernirahoituksen analysoimien sijoituskohteiden joukosta sijoituskohteiksi hyväksyttävät
instrumentit ja niille kohdekohtaiset limiitit. Riskiä ja toteutunutta tuottoa seurataan
säännöllisesti.

Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat milj. € | 2025 | 2024
Kirjanpitoarvo 1.1. | 15,0 | 15,4
Muutokset | -15,0 | -0,4
Kirjanpitoarvo 31.12. | - | 15,0

Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat sisältävät lyhytaikaisia sijoituksia
yritystodistuksiin, pankkien sijoitustodistuksiin ja muihin korkoinstrumentteihin.
Vaihtuvakorkoisten saamisten herkkyysanalyysin laskennassa on käytetty sijoitettujen
varojen osalta tilinpäätöshetken saldoja. Mukana ovat asiakasrahoitussaamiset, muut
korolliset saamiset ja sijoituksista korkorahastot. Korkorahastojen herkkyys on määritelty
duraation avulla. Jos korkotaso olisi muuttunut +/- 1 %-yksikön, näiden erien tulosvaikutus
ennen veroja olisi ollut +/- 1,4 milj. euroa (+/- 2,6 m ilj. euroa).
Pitkäaikaisten saamisten maturiteetti

31.12.2025, milj. € | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031– | Yhteensä
Korottomat pitkäaikaiset saamiset | 3,4 | 1,7 | 0,8 | 0,7 | 3,4 | 10,0
Lainasaamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä | 1,5 | - | - | - | 56,0 | 57,5
Muut pitkäaikaiset saamiset | 0,8 | - | - | - | - | 0,8
Yhteensä | 5,7 | 1,7 | 0,8 | 0,7 | 59,4 | 68,2

Korottomien pitkäaikaisten saamisten kirjanpitoarvo vastaa niiden käypää arvoa.

31.12.2024, milj. € | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030– | Yhteensä
Korottomat pitkäaikaiset saamiset | 2,6 | 2,3 | 0,2 | 0,0 | 1,9 | 7,1
Lainasaamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä | 0,5 | 1,5 | - | - | 56,0 | 58,0
Muut pitkäaikaiset saamiset | 0,8 | 0,0 | - | - | - | 0,8
Yhteensä | 3,8 | 3,9 | 0,2 | 0,0 | 57,9 | 65,9

|  | 164

Hyödykeriskit ja niiden herkkyysanalyysi
Konserni käyttää sähköjohdannaisia energiakustannusten tasaamiseen. Sähkön hintariskiä
tarkastellaan viiden vuoden aikajänteellä. Tilikauden aikana toimitetun sähkön hintaa
suojaavien johdannaisten arvonmuutokset sisältyvät ostojen oikaisueriin. Tulevaisuuden
ostoja suojaavien sopimusten osalta noudatetaan suojauslaskentaa. Suojauslaskennassa
sovelletaan IFRS 9 standardin mukaista riskikomponentin suojausta. Suojauslaskennan
kriteerit täyttävien johdannaisten arvonmuutosten tehokas osuus kirjataan oman pääoman
arvonmuutosrahastoon. Omaan pääomaan kirjattavan arvonmuutosrahaston muutos
esitetään laajan tuloslaskelman erässä Rahavirran suojauksen arvonmuutos.
Sähköä oli tilinpäätöspäivänä ostettu sähköjohdannaisilla yhteensä 1 805 225 MWH
(1 314 163 MWH) ja kiinteähintaisilla ostosopimuksilla 744 103 MWH (851 126 MWH).
Systeemihinnan suojausaste 1–12 kuukaudessa oli 80 % (84 %), 13–24 kuukaudessa
69 % (75 %), 25–36 kuukaudessa 55 % (61 %), 37–48 kuukaudessa 43 % (38 %) ja 49–60
kuukaudessa 26 % (20 %).
Herkkyysanalyysin laskennassa sähköjohdannaisten osalta on oletettu, että alle 12 kuukauden
kuluttua erääntyvien johdannaisten vaikutus tulisi tuloslaskelmaan. Jos sähköjohdannaisten
markkinahinta muuttuisi tilinpäätöspäivän 31.12.2025 tasosta -/+ 20 %, olisi vaikutus vuoden
2026 tuloslaskelmaan -/+ 3,2 milj. euroa (-/+ 3,2 milj. euroa) ja omaan pääomaan -/+ 6,4 milj.
euroa (-/+ 5,8 milj. euroa). Vaikutukset on laskettu ennen veroja.
Rahavirran suojaustulos

| 2025 | 2024
Milj. € | Korollisten lainojen korko-suojaus | Sähkön hintariskin suojaus | Korollisten lainojen korko-suojaus | Sähkön hintariskin suojaus
Käypä arvo 1.1. ennen laskennallisia veroja | 0,8 | -3,2 | -0,3 | 5,7
Yritysostot | - | - | 1,9 | -
Tulokseen kirjattu | 0,4 | 1,5 | -1,3 | -0,2
Käyvän arvon muutos | 2,5 | -0,3 | 0,4 | -8,6
Käypä arvo 31.12. ennen laskennallisia veroja | 3,7 | -2,0 | 0,8 | -3,2

Johdannaiset

Johdannaissopimusten käyvät arvot milj. € | 31.12.2025 Positiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2025 Negatiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2024 Positiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2024 Negatiivinen käypä arvo (tasearvo)
Korkojohdannaiset | 56,8 | -51,9 | 9,3 | -5,6
Valuuttajohdannaiset | 0,4 | -0,1 | 1,6 | -0,2
Sähköjohdannaiset | 1,0 | -3,0 | 2,3 | -5,5

Johdannaissopimusten nimellismäärät, milj. € | 31.12.2025 | 31.12.2024
Korkojohdannaiset | 1 135,3 | 467,0
Valuuttajohdannaiset | 60,6 | 124,9
Sähköjohdannaiset | 47,7 | 45,4

Johdannaisten käyvät arvot on esitetty bruttomääräisinä. Keskolla on kaikkien
johdannaiskauppaa käyvien pankkivastapuolien kanssa ISDA-sopimukset, joihin sisältyy
netotusjärjestely. Kaikkiin mainittuihin sopimuksiin sisältyy molemminpuolinen vakuuden
asettaminen. Raja-arvo vakuuden asettamiselle ei ollut ylittynyt tilinpäätöspäivänä.
Vastapuolittain laskettuna johdannaisvelkoja voitaisiin netottaa yhteensä 0,3 milj. euroa.
Johdannaisten maksimiluottoriski on tilinpäätöspäivän taseen käypä arvo.

|  | 165

4.4 Rahoitustuotot ja -kulut

Milj. € | 2025 | 2024
Korkotuotot ja muut rahoitustuotot |  |
Tuotot jaksotettuun hankintamenoon kirjattavista sijoituksista | 0,5 | 1,2
Korkotuotot lainoista ja muista saamisista | 13,7 | 16,0
Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista sijoituksista | 0,0 | 0,0
Muut rahoitustuotot | 0,6 | 0,5
Korkotuotot ja muut rahoitustuotot yhteensä | 14,9 | 17,7
Korkokulut ja muut rahoituskulut |  |
Korkokulut jaksotettuun hankintamenoon kirjattavista rahoitusveloista | -42,7 | -49,1
Korkokulut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusveloista | -5,4 | -
Kulut jaksotettuun hankintamenoon kirjattavista sijoituksista | - | 0,1
Kulut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista sijoituksista | -0,1 | -0,3
Muut rahoituskulut | -1,3 | -0,1
Korkokulut ja muut rahoituskulut yhteensä | -49,6 | -49,5
Leasingvelkojen korkokulut | -89,4 | -78,6
Valuuttakurssierot |  |
Kurssierot ja käypien arvojen muutokset johdannaisista, valuuttamääräisistä lainoista, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa, ja pankkitileistä | -1,2 | -1,3
Valuuttakurssierot yhteensä | -1,2 | -1,3
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | -125,4 | -111,7

4.5 Rahoitusvarat ja -velat arvostusryhmittäin
Laadintaperiaatteet
Rahoitusvarat
Konserni luokittelee rahoitusvarat IFRS 9-standardin mukaan kolmeen eri arvostusryhmään.
Rahoitusvarat luokitellaan joko jaksotettuun hankintamenoon arvostettaviin
instrumentteihin tai käypään arvoon tulosvaikutteisesti tai muiden laajan tuloksen erien
kautta arvostettaviin instrumentteihin riippuen liiketoimintamallin tavoitteista ja sopimuksiin
perustuvista rahavirroista.
Rahoitusvarojen ostot ja myynnit huomioidaan kirjanpidossa selvityspäiväkäytännön
mukaisesti. Rahoitusvarat luokitellaan pitkäaikaisiksi varoiksi, jos niiden eräpäivä on yli 12
kuukautta tilinpäätöspäivän jälkeen. Mikäli rahoitusvarat on tarkoitus pitää alle 12
kuukautta, ne luokitellaan lyhytaikaisiksi varoiksi. Rahoitusvarat kirjataan pois taseesta, kun
oikeus rahoitusvaran kassavirtaan on erääntynyt tai siirtynyt pois konsernilta ja kun
rahoitusvaran omistukseen liittyvät riskit ja hyödyt ovat siirtyneet pois konsernista.
Jaksotettuun hankintamenoon ja käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja sijoitetaan vain
vastapuoliin, joiden luottokelpoisuuden arvioidaan olevan hyvä. Standardin mukainen
odotettavissa olevien luottotappioiden arvonalentumismalli edellyttää luottotappioiden
kirjaamista ennakoivasti. Muiden rahoitusvarojen osalta historiallisten luottotappioiden
puuttuessa vastapuoliriskiä seurataan aktiivisesti ja luottotappiot kirjataan, jos riskiä
havaitaan.
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat
Jaksotettuun hankintamenoon kirjataan rahoitusvarat, jotka on tarkoitus pitää loppuun asti
ja joiden rahavirrat koostuvat pelkästään korosta ja pääoman takaisinmaksusta.
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviin rahoitusvaroihin sisältyvät myös myyntisaamiset
ja muut saamiset.
Käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat
Käypään arvoon laajan tuloslaskelman kautta kirjattavat rahoitusvarat sisältävät
johdannaiset, jotka täyttävät suojauslaskennan kriteerit. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti
kirjataan rahoitusvarat, jotka eivät täytä muiden ryhmien kriteereitä.

|  | 166

Tason 1 instrumentit ovat markkinoilla aktiivisen kaupankäynnin kohteena, jolloin käyvät
arvot perustuvat suoraan markkinahintaan. Tason 2 instrumenttien käypä arvo perustuu
markkinoilta saataviin tietoihin. Tason 3 instrumenttien käypä arvo ei perustu todettavissa
olevaan markkinatietoon (ei-todettavissa olevat syöttötiedot).
Rahavarat
Rahavaroina käsitellään käteisen rahan ja pankkitilien lisäksi ne jaksotettuun
hankintamenoon kirjatut likvidit rahoitusvarat, jotka erääntyvät alle 3 kk:n kuluessa
hankinta-ajankohdasta lukien. Rahavaroihin luokitellaan myös käypään arvoon kirjattavat
sijoitukset rahamarkkinarahastoihin, joiden likviditeetti arvioidaan erittäin hyväksi.
Rahavarat sisältävät myös konserniyritysten harjoittamaan vähittäiskauppatoimintaan
liittyviä rahoja, jotka ovat myymälöiden pohjakassoina tai matkalla tilitettäviksi yhtiöille.
Rahoitusvelat
Rahoitusvelat on kirjattu alun perin kirjanpitoon merkittäessä käypään arvoon
transaktiomenoilla vähennettynä. Tilinpäätöksessä rahoitusvelat arvostetaan jaksotettuun
hankintamenoon käyttäen efektiivisen koron menetelmää. Käyvän arvon suojauslaskennan
kohteena oleva osa kiinteäkorkoisesta joukkovelkakirjalainasta arvostetaan käypään arvoon
tulosvaikutteisesti. Rahoituslimiittien ja rahoitusvelkojen järjestelypalkkiot jaksotetaan
limiitin voimassaoloajalle. Rahoitusvelat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi, jos niiden
eräpäivä on yli 12 kuukautta tilikauden päättymisen jälkeen, ja lyhytaikaisiksi veloiksi, jos ne
erääntyvät alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöksestä.
Johdannaissopimukset ja suojauslaskenta
Johdannaissopimukset merkitään hankintahetkellä taseeseen käypään arvoon ja
arvostetaan uudelleen käypään arvoon tilinpäätöksessä. Johdannaisten arvonmuutosten
kirjauksiin vaikuttaa se, kuuluuko johdannaissopimus suojauslaskennan piiriin vai ei, sekä se,
mitä johdannaisella on suojattu. Kun johdannaissopimuksia solmitaan, ne käsitellään joko
saamisten tai velkojen käyvän arvon suojauksina, koron ja sähkön hintariskin osalta
rahavirran suojauksina, ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen suojauksina tai
johdannaissopimuksina, jotka eivät täytä suojauslaskennan kriteerejä. Jos suojauslaskennan
kriteerit eivät täyty, kaupallista valuuttariskiä suojattaessa suojausinstrumenttien tulos
kirjataan tulosvaikutteisesti liiketoiminnan muihin tuottoihin tai kuluihin.
Rahoitustapahtumia suojaavat johdannaiset esitetään tuloslaskelmaan kirjattavalta osalta
rahoituserissä.
Suojauslaskentaa aloitettaessa dokumentoidaan suojattavan kohteen ja suojausinstrumentin
välinen suhde sekä konsernin riskienhallinnan tavoitteet. Suojaussuhteen tehokkuutta
testataan säännöllisesti ja tehokas osuus kirjataan suojauskohteen mukaisesti suojattavan
kohteen arvonmuutosta vastaan rahavirran suojauksen osalta oman pääoman
muuntoeroihin tai arvonmuutosrahastoon ja käyvän arvon suojauksen osalta rahoituseriin.
Tehoton osuus kirjataan luonteensa mukaisesti joko rahoituseriin tai muihin liiketoiminnan
tuottoihin tai kuluihin.
Suojauslaskenta lopetetaan, kun suojausinstrumentti erääntyy tai myydään, sopimus
puretaan tai toteutetaan. Tällöin suojausinstrumenteista kertynyt voitto tai tappio jää
rahavirran suojauslaskennan osalta omaan pääomaan siihen asti kunnes ennakoitu liiketoimi
toteutuu.
Arvostusperiaatteet
Korkotermiinien käypä arvo määritellään käyttäen tilinpäätöspäivän markkinahintoja.
Koronvaihtosopimusten käypä arvo lasketaan tulevien kassavirtojen nykyarvon perusteella
käyttäen tilinpäätöspäivän markkinahintoja. Valuuttatermiinien käypä arvo lasketaan
arvostamalla termiinisopimukset tilinpäätöspäivän termiinikurssiin. Valuuttaoptioiden
arvostamisessa käytetään vastapuolen hintanoteerausta, mutta konserni laatii myös oman
tarkistusarvostuksen Black−Scholes-menetelmää käyttäen. Sähköjohdannaiset arvostetaan
käypään arvoon käyttäen tilinpäätöspäivän markkinanoteerauksia.
Ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen suojaus
Konserni ei ole suojannut tilikaudella ulkomaisiin yksiköihin tehtyjä nettosijoituksia. Mikäli
suojaus aktivoidaan, konserni soveltaa IFRS 9 -standardin mukaista suojauslaskentaa
ulkomaisiin yksiköihin tehtyjen valuuttamääräisten nettosijoitusten suojaukseen.
Suojausinstrumentteina käytetään valuuttatermiinejä tai valuuttamääräisiä lainoja.
Valuuttatermiinien spot-hinnan muutos kirjataan oman pääoman muuntoeroihin ja esitetään
laajan tuloslaskelman erissä. Termiinien korkoerot kirjataan tulosvaikutteisesti rahoituseriin.
Valuuttamääräisten lainojen kurssiero kirjataan oman pääoman muuntoeroihin.
Suojausinstrumenttien kertynyt voitto tai tappio kirjataan tuloslaskelmaan, kun ulkomaisesta
yksiköstä luovutaan osittain tai kokonaan tai se puretaan.

|  | 167

Arvot 31.12.2025

Tase-erä, milj. € | Käypä arvo tulosvaikutteisesti | Jaksotettu hankintameno | Käypä arvo laajan tuloksen kautta | Kirjanpitoarvo | Käypä arvo | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3
Pitkäaikaiset rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |  |
Muut sijoitukset | 15,7 |  | - | 15,7 | 15,7 |  |  | 15,7
Lainasaamiset ja muut saamiset |  | 62,8 |  | 62,8 | 62,8 |  |  |
Muut saamiset, johdannaiset | 1,1 |  | 4,3 | 5,4 | 5,4 |  | 5,4 |
Lyhytaikaiset rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |  |
Myyntisaamiset |  | 1 014,8 |  | 1 014,8 | 1 014,8 |  |  |
Muut saamiset |  | 309,3 |  | 309,3 | 309,3 |  |  |
Muut saamiset, johdannaiset | 0,7 |  | 0,4 | 1,1 | 1,1 |  | 1,1 |
Rahavarat | - | 166,2 | - | 166,2 | 166,2 |  | - |
Rahoitusvarat yhteensä | 17,5 | 1 553,1 | 4,7 | 1 575,3 | 1 575,3 |  | 6,5 | 15,7

Tase-erä, milj. € | Käypä arvo tulosvaikutteisesti | Jaksotettu hankintameno | Käypä arvo laajan tuloksen kautta | Kirjanpitoarvo | Käypä arvo | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3
Pitkäaikaiset rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset pitkäaikaiset velat | 148,0 | 1 137,8 |  | 1 285,9 | 1 299,3 |  | 148,0 |
Pitkäaikaiset leasingvelat |  | 1 752,9 |  | 1 752,9 | 1 752,9 |  |  |
Korottomat pitkäaikaiset velat |  | 59,9 |  | 59,9 | 59,9 |  |  |
Korottomat pitkäaikaiset velat, johdannaiset | 0,1 |  | 0,9 | 1,1 | 1,1 |  | 1,1 |
Lyhytaikaiset rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |  |
Lyhytaikaiset korolliset velat |  | 189,3 |  | 189,3 | 189,3 |  |  |
Lyhytaikaiset leasingvelat |  | 344,6 |  | 344,6 | 344,6 |  |  |
Ostovelat |  | 1 388,3 |  | 1 388,3 | 1 388,3 |  |  |
Muut korottomat velat |  | 802,2 |  | 802,2 | 802,2 |  |  |
Muut korottomat velat, johdannaiset | 0,1 |  | 2,0 | 2,2 | 2,2 |  | 2,2 |
Rahoitusvelat yhteensä | 148,3 | 5 674,9 | 3,0 | 5 826,2 | 5 839,7 |  | 151,3 |

|  | 168

Arvot 31.12.2024

Tase-erä, milj. € | Käypä arvo tulosvaikutteisesti | Jaksotettu hankintameno | Käypä arvo laajan tuloksen kautta | Kirjanpitoarvo | Käypä arvo | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3
Pitkäaikaiset rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |  |
Muut sijoitukset | 14,8 |  | - | 14,8 | 14,8 |  |  | 14,8
Lainasaamiset ja muut saamiset |  | 61,0 |  | 61,0 | 61,0 |  |  |
Muut saamiset, johdannaiset | 3,0 |  | 1,9 | 4,9 | 4,9 |  | 4,9 |
Lyhytaikaiset rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |  |
Myyntisaamiset |  | 957,9 |  | 957,9 | 957,9 |  |  |
Muut saamiset |  | 288,1 |  | 288,1 | 288,1 |  |  |
Muut saamiset, johdannaiset | 1,6 |  | 1,7 | 3,3 | 3,3 |  | 3,3 |
Muut rahoitusvarat | - | 15,0 | - | 15,0 | 15,0 |  | - |
Rahavarat | - | 473,1 | - | 473,1 | 473,1 |  | - |
Rahoitusvarat yhteensä | 19,4 | 1 795,0 | 3,6 | 1 817,9 | 1 817,9 |  | 8,2 | 14,8

Tase-erä, milj. € | Käypä arvo tulosvaikutteisesti | Jaksotettu hankintameno | Käypä arvo laajan tuloksen kautta | Kirjanpitoarvo | Käypä arvo | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3
Pitkäaikaiset rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset pitkäaikaiset velat |  | 1 054,0 |  | 1 054,0 | 1 055,7 |  |  |
Pitkäaikaiset leasingvelat |  | 1 628,8 |  | 1 628,8 | 1 628,8 |  |  |
Korottomat pitkäaikaiset velat |  | 39,6 |  | 39,6 | 39,6 |  |  |
Korottomat pitkäaikaiset velat, johdannaiset | 0,0 |  | 2,8 | 2,8 | 2,8 |  | 2,8 |
Lyhytaikaiset rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |  |
Lyhytaikaiset korolliset velat |  | 291,3 |  | 291,3 | 291,2 |  |  |
Lyhytaikaiset leasingvelat |  | 422,2 |  | 422,2 | 422,2 |  |  |
Ostovelat |  | 1 404,4 |  | 1 404,4 | 1 404,4 |  |  |
Muut korottomat velat |  | 738,1 |  | 738,1 | 738,1 |  |  |
Muut korottomat velat, johdannaiset | 0,2 |  | 3,1 | 3,4 | 3,4 |  | 3,4 |
Rahoitusvelat yhteensä | 0,2 | 5 578,3 | 6,0 | 5 584,5 | 5 586,1 |  | 6,2 |

|  | 169

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettu korollinen pitkäaikainen velka 148,0 milj. euroa
sisältää käyvän arvon arvostuksen piiriin kuuluvan osan joukkovelkakirjalainasta.
Taseen rahavaroihin sisältyy rahojen ja pankkisaamisten lisäksi jaksotettuun hankintamenoon
kirjatut likvidit rahoitusvarat 0,0 milj. euroa (185,2 milj. euroa), j otka erääntyvät alle kolmen
kuukauden kuluessa hankinta-ajankohdasta lukien.
Pitkäaikaiset saamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä sisältää Mercada Oy:lle myönnetyn
osakaslainan.
Taseen laskennallisia verosaamisia, tuloverosaamisia, laskennallisia verovelkoja ja
tuloverovelkoja ei luokitella rahoitusvaroiksi tai rahoitusveloiksi eivätkä ne sisälly yllä olevaan
taulukkoon. Saatuja ennakkomaksuja 40,2 milj. euroa (43,4 milj. euroa) ei luokitella
rahoitusveloiksi eivätkä ne sisälly yllä olevassa taulukossa muihin korottomiin velkoihin.
Rahoituslaitoksilta olevien l ainojen käyvät arvot on laskettu tulevien kassavirtojen nykyarvon
perusteella käyttäen tilinpäätöspäivän markkinakorkoja 1,9 %−2,7 %. Lyhytaikaisten
korollisten velkojen käypä arvo on arvioitu olevan lähellä niiden tasearvoa. Pitkäaikaisten
lainojen maturiteettijakauma on esitetty liitteessä 4.3.

Tasolle 3 kuuluvien instrumenttien muutokset, milj. € | 2025 | 2024
Osakkeet ja osuudet 1.1. | 14,8 | 14,0
Ostot | 1,5 | 0,8
Tulosvaikutteisesti kirjatut voitot ja tappiot | -0,5 | -0,1
Käyvän arvon muutokset | -0,0 | -0,0
Osakkeet ja osuudet 31.12. | 15,7 | 14,8

Tasolle 3 sisältyy osakkeita ja osuuksia. Nämä sijoitukset on luokiteltu käypään arvoon
tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvaroihin. Tason 3 rahoitusvarat arvostetaan yhtiöiltä
saatujen laskelmien perusteella. Näistä sijoituksista on kirjattu tulosvaikutteisia tappioita
0,5 milj. euroa tilikaudella 2025.
4.6 Vastuusitoutumukset

Milj. € | 2025 | 2024
Omasta puolesta annetut vakuudet |  |
Pantit | 9,0 | 9,0
Kiinnitykset | 285,7 | 222,9
Takaukset | 13,1 | 12,3
Muut vastuut ja vastuusitoumukset | 110,2 | 66,3
Muiden puolesta annetut vakuudet |  |
Takaukset | - | -
Muut vastuut ja vastuusitoumukset | - | -

Annetuissa takauksissa ei ole esitetty takauksia, jotka liittyvät velkana konsernitaseessa tai
vuokravastuuna liitteessä 3.4 esitettyihin eriin. Vertailukauden lukua on oikaistu kiinnitysten
osalta.
Takaukset erääntyvät seuraavasti: vuonna 2026 1,7 milj. euroa ja vuodesta 2027 eteenpäin
11,4 milj. euroa.
Vuokravastuut taseeseen vielä kirjaamattomista vuokrasopimuksista on esitetty liitteessä 3.4.

|  | 170

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
5. MUUT
5.1 Tytäryritykset, osakkuus- ja yhteisyritykset sekä suhteellisesti
yhdisteltävät keskinäiset kiinteistöyhtiöt
Tytäryritykset

Emoyhtiön omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Ankkuri-Energia Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Asunto Oy Kirkkonummen Västeruddintie 33 | Kirkkonummi, Suomi | 100,00 | 100,00
Asunto Oy Porvoon Taiteilija | Porvoo, Suomi | 100,00 | 100,00
Byggmakker Handel AS | Oppegård, Norja | 100,00 | 100,00
Davidsen Koncernen A/S | Vojens, Tanska | 90,00 | 90,00
Fiesta Real Estate AS | Tallinna, Viro | 100,00 | 100,00
Intersport Finland Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kalatukku E. Eriksson Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
K Auto Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kesko AB | Tukholma, Ruotsi | 100,00 | 100,00
KESKO EIENDOM AS | Oppegård, Norja | 100,00 | 100,00
Kesko Export Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistöosakeyhtiö Varkauden Kauppakatu 29 | Varkaus, Suomi | 52,29 | 52,29
Kiinteistö Oy Aittokulma | Jyväskylä, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Espoontori | Espoo, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Espoon Asemakuja 2 | Espoo, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Espoon Asematori | Espoo, Suomi | 54,12 | 54,12
Kiinteistö Oy Eteläkoivulan Kauppakeskus | Pori, Suomi | 78,45 | 78,45
Kiinteistö Oy Harjantauksentie 11 | Kotka, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Helsingin Itäkeskus | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Hiukkavaaran Kauppa | Oulu, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Hyvinkään Onnela | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Iso-Valkeinen | Kuopio, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Kittilän Säästökulma | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00

Emoyhtiön omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Kiinteistö Oy Kokkolan Kaanaanmaantie 2-4 | Kokkola, Suomi | 64,78 | 64,78
Kiinteistö Oy Kuopion Tulliportinkatu 33 | Kuopio, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Mariannen Liiketila | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Pontsonkulma | Helsinki, Suomi | 94,60 | 94,60
Kiinteistö Oy Ravattulan Kauppakeskus | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Riistaveden Keskustie 15 | Helsinki, Suomi | 79,50 | 79,50
Kiinteistö Oy Sunan Hallitalo | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Tarkkaiikka | Oulu, Suomi | 100,00 | 100,00
Klintcenter Ab | Maarianhamina, Ahvenanmaa | 100,00 | 100,00
Koskelan Ostokeskus Oy | Oulu, Suomi | 58,64 | 58,64
K-Liikenneasema Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Onninen Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Peltosaaren Liikekeskus Oy | Riihimäki, Suomi | 59,67 | 59,67
Reinin Liha Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Saunakallion Ostoskeskus Oy | Järvenpää, Suomi | 100,00 | 100,00
Vallmo Tikkuri Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00

|  | 171

Muiden konserniyritysten omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
BREIFLÅTVEIEN 15/21 AS | Skedsmokorset, Norja | 100,00 |
Davidsen A/S | Vojens, Tanska | 90,00 |
Davidsen Ejendomme A/S | Vojens, Tanska | 90,00 |
Davidsen Midt A/S | Skive, Tanska | 90,00 |
Davidsen Nord A/S | Nykøbing Mors, Tanska | 90,00 |
Davidsen Øst A/S | Køge, Tanska | 90,00 |
Davidsen Øst Ejendomme A/S | Køge, Tanska | 90,00 |
Ejendomsselskabet Hedelandsvej 10-12 Herning ApS | Skive, Tanska | 90,00 |
Ejendomsselskabet Neptunvej 1 Ikast ApS | Skive, Tanska | 90,00 |
Espoontorin Pysäköintitalo Oy | Espoo, Suomi | 82,46 |
JØSSANGVEGEN 5 AS | Jørpeland, Norja | 100,00 |
K Auto AC Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
K Auto PC Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
K Auto Leasing Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
K Auto Retail Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
KESKO EIENDOM BERGEN AS | Oppegård, Norja | 100,00 |
Kesko Onninen International Trading Co., Ltd | Shanghai, Kiina | 100,00 |
Kestra Kiinteistöpalvelut Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
Kiinteistö Oy Tikkurilan Kauppakeskus | Vantaa, Suomi | 98,84 |
Kiinteistö Oy Raha-asema | Vantaa, Suomi | 60,00 |
KR Fastigheter i Järfälla AB | Sollentuna, Ruotsi | 100,00 |
KR Fastigheter i Täby AB | Sollentuna, Ruotsi | 100,00 |
K-Bygg Försäljning AB | Segeltorp, Ruotsi | 100,00 |
K-Bygg Sverige AB | Östersund, Ruotsi | 100,00 |
K-Rauta Holding Finland Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
Mark & Infra i Sverige AB | Täby, Ruotsi | 100,00 |
MIN BUTIK ApS | Vojens, Tanska | 90,00 |
Olarin Autokiinteistö Oy | Espoo, Suomi | 100,00 |
Onninen AS | Skedsmo, Norja | 100,00 |
Onninen AS | Tallinna, Viro | 100,00 |
Onninen SIA | Riika, Latvia | 100,00 |
Onninen Sp. z o.o. | Varsova, Puola | 100,00 |
Onninen UAB | Vilna, Liettua | 100,00 |
ØRBRADDEN 3/5 AS | Vefsn, Norja | 100,00 |

Muiden konserniyritysten omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Sport1 Flokkmann Mosjøen AS | Mosjøen, Norja | 100,00 |
T-24 ApS | Kolding, Tanska | 90,00 |
VESTRE ROSTEN 97 AS | Oppegård, Norja | 100,00 |
Zenitec Sweden AB | Hästvdeda, Ruotsi | 100,00 |
Övik Låsteknik AB | Örnsköldsvik, Ruotsi | 100,00 |

Osakkuus- ja yhteisyritykset
Osakkuus- ja yhteisyritykset yhdistellään pääomaosuusmenetelmällä.

Emoyhtiön omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Graanin Liikekeskus Oy | Mikkeli, Suomi | 50,00 | 50,00
Kesko Senukai Lithuania UAB | Vilna, Liettua | 50,00 | 50,00
Kiinteistö Oy Itäaukio | Lahti, Suomi | 26,20 | 26,20
Kiinteistö Oy Janakkalan Linnatuuli | Janakkala, Suomi | 29,86 | 29,86
Kiinteistö Oy Joensuun Kaupunginportti | Joensuu, Suomi | 22,77 | 22,77
K-Tilipalvelu Oy | Helsinki, Suomi | 30,00 | 30,00
Mercada Oy | Helsinki, Suomi | 33,33 | 33,33
Munkki Holding Oy | Helsinki, Suomi | 50,00 | 50,00
Vähittäiskaupan Takaus Oy | Helsinki, Suomi | 42,84 | 42,84

Muiden konserniyritysten omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Proffsenteret AS | Honeføss, Norja | 34,11 |
Proffsenteret Eiendom AS | Honeføss, Norja | 34,11 |
KS Holding UAB | Vilna, Liettua | 50,01 |

|  | 172

Suhteellisesti yhdisteltävät keskinäiset kiinteistöyhtiöt

Emoyhtiön ja muiden omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Asunto Oy Harjutie | Espoo, Suomi | 20,80 | 20,80
Asunto Oy Helsingin Strorken | Helsinki, Suomi | 25,42 | 25,42
Asunto Oy Naantalin Tullinkulma | Naantali, Suomi | 24,45 | 24,45
Asunto Oy Soukan Itäinentorni | Espoo, Suomi | 46,60 | 46,60
Asunto-Oy Punkalaitumen Pankkitalo | Punkalaidun, Suomi | 33,82 | 33,82
Itäkeskuksen Pysäköintitalo Oy | Helsinki, Suomi | 36,16 | 36,16
Kiinteistö Oy Iso Roobertinkatu 20-22 | Helsinki, Suomi | 25,64 | 25,64
Kiinteistö Oy Lahden Lyhytkatu 1 | Lahti, Suomi | 50,00 | 50,00
Kiinteistö Oy Lukonmäen Palvelukeskus | Tampere, Suomi | 34,54 | 34,54
Kiinteistö Oy Taidetehtaanparkki | Porvoo, Suomi | 24,06 | 24,06
Kiinteistö Oy Ulvilan Hansa | Ulvila, Suomi | 43,47 | 43,47
Kiinteistö Oy Vantaanportin Liikekeskus | Vantaa, Suomi | 27,81 | 27,81
Lapin Tehdastalo Oy | Tampere, Suomi | 21,24 | 21,24
Munkkivuoren Ostoskeskus Oy | Helsinki, Suomi | 50,00 |
Raksilan Paikoitus Oy | Oulu, Suomi | 33,33 | 33,33
Talo Oy Kalevanpuisto | Kuopio, Suomi | 47,60 | 47,60
Voisalmen Ostoskeskus Oy | Lappeenranta, Suomi | 50,00 | 50,00

5.2 Lähipiiritapahtumat
Konsernin lähipiiriin kuuluvat konsernin johtohenkilöt (hallitus, pääjohtaja ja
konsernijohtoryhmä), heidän m ääräysvallassaan olevat yhtiöt, heidän perheenjäsenensä ja
heidän määräysvallassaan olevat yhtiöt, Keskon tytäryritykset, osakkuus- ja yhteisyritykset
sekä Keskon Eläkekassa. Tytäryritykset sekä osakkuus- ja yhteisyritykset on lueteltu
erillisessä liitteessä 5.1.
Lähipiiritapahtumina on esitetty sellaiset lähipiirin kanssa tehdyt liiketoimet, jotka eivät
eliminoidu konsernitilinpäätöksessä.
Keskon hallituksen jäseniä toimii K-kauppiaina. Konserniyritykset myyvät tavaroita ja
palveluita heidän määräysvallassaan oleville yrityksille. Tavaroiden ja palvelujen myynnit
lähipiirille sekä tavaroiden ja palveluiden ostot lähipiiriltä ovat toteutuneet yleisillä
markkinaehdoilla ja perustuvat markkinahintoihin.
Kesko raportoi rakentamisen ja talotekniikan kaupan segmenttiin kuuluvat Kesko Senukai
-konsernin ja KS Holding -konsernin pääomaosuusmenetelmällä yhteisyrityksenä.
Pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltävällä osakkuusyrityksellä Mercada Oy:llä on kiinteistöjä,
jotka on vuokrattu konsernin käyttöön. Vähittäiskaupan Takaus Oy ja K-Tilipalvelu Oy
myyvät palvelujaan Keskolle ja K-kauppiaiden vähittäiskauppayrityksille. Muut
osakkuusyritykset ovat lähinnä liikekiinteistöyhtiöitä. Keskinäiset kiinteistöyhtiöt on
yhdistelty konsernitilinpäätökseen omistusosuuden mukaisesti.
Keskon Eläkekassa on itsenäinen juridinen yksikkö, joka hallinnoi pääosaa konsernin Suomen
henkilöstön vapaaehtoisiin lisäeläkkeisiin liittyvistä eläkevaroista. Vuoden 2025 tai 2024
lopussa eläkevaroihin ei sisältynyt Kesko Oyj:n osakkeita. Eläkekassan omistamia kiinteistöjä
on vuokrattu Kesko-konsernille.
Tilikausilla 2025 ja 2024 Kesko-konserni ei maksanut Eläkekassalle kannatusmaksuja.
Lähipiirin kanssa toteutuivat seuraavat liiketapahtumat:

Tuloslaskelma | Osakkuus- ja yhteisyritykset | Hallitus ja johto | Eläkekassa
Milj. € | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Tavaroiden myynti | 7,6 | 8,2 | 84,8 | 85,3 | - | -
Palveluiden myynti | 5,1 | 4,6 | 0,7 | 0,7 | 0,2 | 0,3
Tavaroiden ostot | - | - | -13,0 | -10,4 | - | -
Palvelujen ostot | -0,1 | -0,1 | - | - | - | -
Liiketoiminnan muut tuotot | 1,2 | 1,2 | 16,4 | 16,5 | - | -
Liiketoiminnan muut kulut | -4,2 | -4,3 | -0,2 | -0,2 | -0,1 | -0,1
Rahoitustuotot | 5,7 | 6,0 | - | - | - | -
Rahoituskulut | - | - | - | - | -0,1 | -0,2

Tase | Osakkuus- ja yhteisyritykset | Hallitus ja johto | Eläkekassa
Milj. € | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Lyhytaikaiset saamiset | 2,3 | 6,0 | 6,3 | 8,7 | 1,2 | -
Pitkäaikaiset saamiset | 57,5 | 58,0 | - | - | - | -
Lyhytaikaiset velat | 8,1 | 7,8 | 1,3 | 1,2 | 4,7 | 6,4

|  | 173

Vuokrasopimuksiin liittyvät erät | Osakkuus- ja yhteisyritykset | Hallitus ja johto | Eläkekassa
Milj. € | 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Vuokrasopimuksista aiheutuva rahavirta | 38,4 | 40,7 | - | - | 6,3 | 6,2
Leasingvelat | 282,1 | 197,1 | - | - | 31,8 | 36,7

Keskon myynnistä hallituksen jäsenten määräysvallassa oleville yrityksille syntyneet saamiset
olivat tilinpäätöspäivänä 6,3 milj. euroa (8,7 milj. euroa). Saamisten vakuutena on Keskon
osakkuusyrityksen Vähittäiskaupan Takaus Oy:n antama tililuottovakuus, jonka
enimmäismäärä on aina rajoitettu Vähittäiskaupan Takauksen K-kauppiasyritykseltä ja
-yrittäjältä saaman vastavakuuden realisointiarvoon. Vastavakuuden arvo oli tilikauden
päättyessä 7,8 milj. euroa (7,3 milj. euroa).
Pitkäaikaiset saamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä sisältää Mercada Oy:lle myönnetyn
osakaslainan. Lyhytaikaisiin saamisiin sisältyy UAB Kesko Senukai Lithuanialle myönnetty
rahoituslaina 0,5 milj. euroa. Muihin lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy mm. ketjuhyvitysvelkoja
Keskon hallituksen jäsenten määräysvallassa oleville yrityksille. Ketjuhyvitystä maksetaan
jälkikäteen toteutuneiden vuosiostojen ja toiminnan laatuun liittyvien kriteerien perusteella.
Konsernin osakkuusyritys Vähittäiskaupan Takaus Oy jakoi Kesko Oyj:lle tilikaudella 2025
osinkoa 5,5 milj. euroa.
Johdon työsuhde-etuudet
Ylin johto koostuu hallituksesta ja konsernijohtoryhmästä. Heidän työsuorituksistaan saama
kompensaatio koostuu seuraavista eristä:

Rahapalkat, palkkiot, luontoisedut ja osakepalkkiot 1 000 € | 2025 | 2024
Jorma Rauhala | pääjohtaja 1.2.2024 alkaen | 2 008,0 | 1 186,6
Mikko Helander | pääjohtaja 31.1.2024 asti | - | 2 084,5
Konsernijohtoryhmä | muut jäsenet | 3 975,0 | 3 895,9
Esa Kiiskinen | hallituksen puheenjohtaja | 133,8 | 122,0
Timo Ritakallio | hallituksen varapuheenjohtaja 24.3.2025 alkaen | 85,8 | 62,0
Tiina Alahuhta-Kasko | hallituksen jäsen 24.3.2025 alkaen | 60,4 | -
Jannica Fagerholm | hallituksen jäsen | 87,0 | 79,8
Pauli Jaakola | hallituksen jäsen 26.3.2024 alkaen | 61,0 | 55,4
Piia Karhu | hallituksen jäsen | 64,0 | 60,2
Jussi Perälä | hallituksen jäsen | 61,0 | 56,6
Peter Fagernäs | hallituksen varapuheenjohtaja 24.3.2025 asti | 2,4 | 73,8
Toni Pokela | hallituksen jäsen 26.3.2024 asti | - | 1,2
Yhteensä |  | 6 538,4 | 7 678,1

Noin 30 % hallituksen vuosipalkkion määrästä annettiin yhtiön osakkeina ja loppuosa palkkiosta maksettiin rahana.
Hallituksen jäsenille luovutettiin 7 134 Kesko Oyj:n B-osaketta vuonna 2025. Taulukossa esitetyt luvut ovat
maksuperusteisia. Myöhempinä vuosina maksettavaksi erääntyvät palkkiot eivät sisälly lukuihin. Mikko Helanderille
maksettiin vuonna 2024 rahapalkka, palkkiot, luontoisedut ja osakepalkkiot hänen toimisuhdettaan koskeneen
sopimuksen mukaisesti 31.12.2024 asti.

|  | 174

Eläke-etuudet
Pääjohtajan ja muiden konsernijohtoryhmän jäsenten lakisääteinen eläketurva on hoidettu
eläkevakuutusyhtiössä. Pääjohtaja Jorma Rauhalalla on Keskon Eläkekassan myöntämä
etuusperusteinen lisäeläke ja hänen eläkeikänsä on 65 vuotta. Etuusperusteisen
vanhuuseläkkeen määrä on 66 prosenttia työeläkelain (TyEL) mukaisesta eläkkeen
perusteena olevasta työansiosta viimeiseltä 10 vuodelta. Pääjohtajan lisäeläkejärjestelystä ei
maksettu kannatusmaksua tilikaudella 2025. Lisäeläke-etuuden suoriteperusteinen IFRS-
eläkemeno oli ylikatteesta johtuen 0,1 milj. euroa (0,1 milj. euroa) positiivinen. Pääjohtajan
lakisääteisen eläketurvan suoriteperusteinen eläkemaksu oli 0,2 milj. euroa (0,2 milj. euroa).
Kahdella konsernijohtoryhmän jäsenellä on Keskon Eläkekassan sääntöjen ja heidän
johtajasopimustensa mukainen etuusperusteinen lisäeläke. Viidellä konsernijohtoryhmän
jäsenellä on maksuperusteinen lisäeläke.
Osakepalkkiot
Pääjohtajalle ja konsernijohtoryhmän jäsenille luovutettiin tilikaudella 2025 PSP 2023–2026
-ohjelman perusteella 109 145 osaketta, kun luovutettavien osakkeiden enimmäismäärä oli
279 860 osaketta. Osakkeiden lukumäärä on bruttoansainta, josta vähennetään
ennakonpidätys ja varainsiirtovero. Tilikaudella 2024 luovutettiin PSP 2022–2025 -ohjelman
perusteella 99 428 osaketta. Osakkeiden lukumäärä on bruttoansainta, josta vähennetään
ennakonpidätys ja varainsiirtovero.
Irtisanomisen yhteydessä suoritettavat etuudet
Pääjohtajalla ja muilla konsernijohtoryhmän jäsenillä on yhtiön irtisanoessa oikeus
irtisanomisajan rahapalkkaan ja luontoisetuihin sekä erilliseen kertakaikkiseen
irtisanomiskorvaukseen, joka määräytyy johtajan irtisanomiskuukauden rahapalkan ja
luontoisetujen perusteella. Irtisanomiskorvaus ei ole osa johtajan palkkaa eikä sitä oteta
huomioon irtisanomisajan palkan, irtisanomiskorvauksen tai eläkkeelle siirryttäessä
eläkepalkan määrittämisessä. Johtajan itse irtisanoutuessa hän on oikeutettu ainoastaan
irtisanomisajan palkkaan luontoisetuineen. Toimisuhteen päättyessä eläkkeelle siirtymiseen
johtaja saa sopimuksensa mukaista eläkettä, ei muita korvauksia.
Osakeomistukset
Pääjohtajalla oli 31.12.2025 Kesko Oyj:n B-osakkeita 254 443 kappaletta, mitkä edustavat
0,06 % yhtiön kaikista osakkeista ja 0,02 % kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
Konsernijohtoryhmällä mukaan lukien pääjohtaja oli 31.12.2025 Kesko Oyj:n
A-osakkeita 2 824 kappaletta ja B-osakkeita 635 757 kappaletta, mitkä edustavat
0,16 % yhtiön kaikista osakkeista ja 0,04 % kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
5.3 Osakepalkitseminen
Laadintaperiaatteet
Osakeperusteisiin maksuihin liittyvät kulut kirjataan tuloslaskelmaan, ja taseeseen kirjataan
vastaava velka rahana selvitettävien osakeperusteisten maksujen osalta. Osakkeina
selvitettävien osakeperusteisten maksujen osalta kirjataan tuloslaskelman kulukirjausta
vastaava oman pääoman lisäys.
Yhtiön hallitus on myöntänyt johdolle osakepalkkiojärjestelmän, joka sisältää sekä B-sarjan
osakkeina maksettavan että rahana maksettavan etuuden, jos ohjelman ehdot täyttyvät.
Osakkeina maksettavan etuuden käypä arvo on osakkeen arvo myöntämishetkellä ja se
kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan tasaerinä palkkiojärjestelmän ansainta- ja sitouttamis-
jakson aikana. Kuluksi kirjattava määrä perustuu konsernin arvioon tulevien osakkeina
maksettavien etuuksien määrästä ansaintajakson lopussa. Ei-markkinaperusteisten ehtojen
vaikutuksia ei sisällytetä etuuksien käypään arvoon, vaan ne otetaan huomioon niiden
osakkeiden määrissä, joihin oletetaan syntyvän oikeus ansaintajakson lopussa. Rahana
maksettavalla osuudella katetaan palkkiosta aiheutuvat verot ja veronluonteiset maksut.
Rahaosuus kirjataan kuluksi ansaintajakson aikana. Arvioiden muutokset kirjataan
tuloslaskelmaan.
1.1.2018 alkaen sellaiset rahana selvitettävät osakeperusteiset maksut, joissa työnantajan on
työntekijän puolesta vähennettävä osakepalkkiosta sellainen osakkeiden määrä, joka kattaa
käteisenä maksettavat verot ja veron luonteiset maksut, on luokiteltava kokonaisuudessaan
osakkeina selvitettäviksi osakeperusteisiksi maksuiksi.
Osakepohjainen sitouttamis- ja kannustinjärjestelmä
Osakepalkkiojärjestelmien tarkoituksena on Keskon liiketoiminnan edistäminen ja yhtiön
arvon lisääminen yhdistämällä osakkeenomistajien ja johtoon kuuluvien henkilöiden
tavoitteet. Järjestelmien tarkoituksena on myös sitouttaa henkilöt Kesko-konserniin ja antaa
heille mahdollisuus yhtiön osakkeiden saamiseen osakepalkkiojärjestelmässä asetettujen
tavoitteiden täyttyessä.

|  | 175

Tilikaudella 2025 edellä mainittujen osakepalkkiojärjestelmien vaikutus konsernin tulokseen
oli -8,7 milj. euroa (-7,0 milj. euroa). Tilikausilla 2026–2028 realisoituvan kulukirjauksen
arvioidaan 31.12.2025 olevan yhteensä 9,0 milj. euroa. Todellinen määrä voi poiketa
arvioidusta.
Suoriteperusteinen osakepalkkio-ohjelma Performance Share Plan (PSP)
PSP-ohjelma koostuu vuosittain alkavista yksittäisistä osakeohjelmista, joista kukin sisältää
kahden vuoden pituisen ansaintajakson sekä mahdollisen osakepalkkion maksamista
seuraavan kahden vuoden pituisen sitouttamisjakson. Keskon hallitus päättää uuden
osakeohjelman käynnistämisestä vuosittain. Sitouttamisjakson aikana osakkeita ei saa
pantata tai luovuttaa, mutta henkilöllä on osakkeisiin liittyvät muut oikeudet. Jos henkilön
työ- tai toimisuhde päättyy ennen sitouttamisjakson päättymistä, hänen on pääsääntöisesti
palautettava luovutusrajoituksen alaiset osakkeet vastikkeetta Keskolle tai sen määräämälle
taholle. Osakepalkkio-ohjelman perusteella annettavien osakkeiden määrä on bruttoansainta,
josta vähennetään soveltuva ennakonpidätys ja sen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä
nettomäärä suoritetaan osallistujille osakkeina. PSP-ohjelmien ansaintakriteereinä ovat
Kesko-konsernin verottoman myynnin kehitysprosentti, Kesko-konsernin vertailukelpoinen
sidotun pääoman tuotto (ROCE, %), Keskon B-osakkeen absoluuttinen kokonaistuotto
(TSR, %) ja Keskon vastuullisuutta mittaava tavoite.
Vuonna 2025 Kesko Oyj:n hallitus päätti uuden osakepohjaisen pitkän aikavälin
osakepalkkio-ohjelman Performance Share Plan President and CEO sekä siirtymävaiheen
osakepalkkio-ohjelman perustamisesta Keskon pääjohtajalle. Uusi suoriteperusteinen
osakepalkkio-ohjelma koostuu vuosittain alkavista yksittäisistä osakeohjelmista. Kukin
osakeohjelma sisältää kolmen vuoden pituisen ansaintajakson sekä mahdollisen
osakepalkkion maksamista seuraavan vuoden pituisen sitouttamisjakson. Siirtymävaiheen
osakepalkkio-ohjelma kattaa siirtymän pääjohtajan pitkän aikavälin sitouttamis- ja
kannustinjärjestelmässä kahden vuoden ansaintajaksosta kolmen vuoden ansaintajaksoon ja
se koostuu vuonna 2025 alkavasta osakeohjelmasta, joka sisältää kahden vuoden pituisen
ansaintajakson sekä mahdollisen osakepalkkion maksamista seuraavan kahden vuoden
pituisen sitouttamisjakson. Osakepalkkio-ohjelmien mahdolliset osakepalkkiot maksetaan
Keskon B-sarjan osakkeina ja niihin sovelletaan sitouttamisjakson aikana vastaavia ehtoja
kuin suoriteperusteiseen PSP-ohjelmaan. Kummankin osakepalkkio-ohjelman puitteissa
voidaan antaa enintään 127 000 Keskon B-osaketta. Uusien ohjelmien tiedot sisältyvät
seuraavan taulukon sarakkeeseen “PSP 2025–2028”.

Osakepalkkion käyvän arvon laskennassa käytetyt olettamukset: | PSP 2025–2028 | PSP 2024–2027 | PSP 2023–2026 | PSP 2022–2025
Myöntämispäivät | 4.2.2025 | 29.1.2024 | 1.2.2023 | 2.2.2022
Osakepalkkion käypä arvo myöntämishetkellä, euroa | 17,54 | 16,51 | 20,62 | 27,71
Osakekurssi myöntämishetkellä, euroa | 18,44 | 17,41 | 21,64 | 28,77
Osakkeiden luovutusvuosi** | 2027/2028 | 2026 | 2025 | 2024
Myönnettyjen osakepalkkioiden määrä, enimmäismäärä, kpl* | 885 737 | 828 423 | 710 557 | 513 800
Muutokset myönnettyjen osakkeiden määrään, kpl | -8 850 | -107 350 | -201 770 | -28 475
Toteutunut osakepalkkion määrä, kpl* | - | - | 197 938 | 183 796
Ohjelman piiriin kuuluvien henkilöiden lukumäärä kauden lopussa | 60 | 59 | 52 | 60
Osakekurssi tilinpäätöspäivänä, euroa | 19,25 | 18,18 | 17,93 | 20,62
Ansaintakriteerien toteuma, % | - | - | 38,9 | 41,5
Arvio palautuvien osakepalkkioiden määrästä ennen sitouttamisjakson päättymistä, % | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5
* Osakkeiden bruttomäärä, josta vähennetään soveltuva ennakonpidätys ja sen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä nettomäärä suoritetaan osakkeina. ** Uuden PSP President and CEO -osakeohjelman ansaintajakso on kolme vuotta. Osakkeiden luovutus tapahtuu vuonna 2028.

Suoriteperusteinen osakepalkkio-ohjelma Key Personnel Share Plan (KPSP)
ja rajoitettu osakepalkkio-ohjelma (RSP)
KPSP-ohjelma koostuu vuosittain alkavista yksittäisistä osakeohjelmista, joista kukin sisältää
yhden vuoden pituisen ansaintajakson sekä kahden vuoden pituisen sitouttamisjakson.
Keskon hallitus päättää uuden osakeohjelman käynnistämisestä vuosittain. Osakepalkkio-
ohjelman perusteella annettavien osakkeiden määrä on bruttoansainta, josta vähennetään
soveltuva ennakonpidätys ja sen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä nettomäärä suoritetaan
osallistujille osakkeina. KPSP-ohjelman ansaintakriteerit koostuvat Keskon kannattavuutta,
osallistujan vastuualueen kannattavuutta, kasvua ja pääomankäytön tehokkuutta sekä Keskon
-osakkeen arvonkehitystä kuvaavista mittareista.
RSP-ohjelma on erikseen päätetyissä erityistilanteissa käytettävä osakepalkkio. RSP-ohjelma
koostuu vuosittain alkavista yksittäisistä osakeohjelmista ja se muodostuu kolmen vuoden
pituisesta sitouttamisjaksosta, jonka jälkeen yksittäisen ohjelman puitteissa mahdolliset
luvatut osakepalkkiot maksetaan osallistujille edellyttäen, että heidän työsuhteensa Kesko-
konserniin jatkuu palkkioiden maksamiseen saakka. Osakepalkkio-ohjelman perusteella
annettavien osakkeiden määrä on bruttoansainta, josta vähennetään soveltuva

|  | 176

ennakonpidätys ja sen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä nettomäärä suoritetaan osallistujille
osakkeina.

Osakepalkkion käyvän arvon laskennassa käytetyt olettamukset: | KPSP ja RSP 2025 | KPSP ja RSP 2024 | KPSP ja RSP 2023 | KPSP ja RSP 2022
Myöntämispäivät | 4.2.2025 | 29.1.2024 | 1.2.2023 | 2.2.2022
Osakepalkkion käypä arvo myöntämishetkellä, euroa | 17,54 | 16,51 | 20,62 | 27,71
Osakekurssi myöntämishetkellä, euroa | 18,44 | 17,41 | 21,64 | 28,77
Osakkeiden luovutusvuosi | 2028 | 2027 | 2026 | 2025
Myönnettyjen osakepalkkioiden määrä, enimmäismäärä, kpl* | 351 870 | 447 315 | 293 850 | 217 286
Muutokset myönnettyjen osakkeiden määrään, kpl | -13 325 | -30 428 | -26 323 | -36 451
Toteutunut osakepalkkion määrä, kpl* | - | 146 994 | 78 012 | 79 134
Ohjelman piiriin kuuluvien henkilöiden lukumäärä kauden lopussa | 166 | 149 | 140 | 126
Osakekurssi tilinpäätöspäivänä, euroa | 19,25 | 18,18 | 17,93 | 20,62
Ansaintakriteerien toteuma, % | - | 35,8 | 31,7 | 22,3
Arvio palautuvien osakepalkkioiden määrästä ennen sitouttamisjakson päättymistä, % | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5
*Osakkeiden bruttomäärä, josta vähennetään soveltuva ennakonpidätys ja sen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä nettomäärä suoritetaan osakkeina.

5.4 Riita-asiat sekä oikeus- ja viranomaisprosessit
Konserniyhtiöt ovat kantajina, vastaajina tai asianosaisina eräissä konsernin liiketoimintaan
liittyvissä oikeudenkäynneissä, riita-asioissa tai viranomaistutkinnoissa. Vaikka johdon arvion
mukaan vireillä olevien riita-asioiden sekä oikeus- ja viranomaisprosessien lopputuloksella ei
ole todennäköisesti olennaista vaikutusta konsernin taloudelliseen asemaan, riita-asioihin
sekä oikeus- ja viranomaisprosesseihin liittyy lopputuloksen vaikea ennakoitavuus.
UAB Kesko Senukai Lithuaniaan liittyvät oikeudenkäynnit – Kesko on kertonut
tilinpäätöksessään 2024 olevansa osallinen korkeimmassa oikeudessa vireillä olevassa
välitystuomion kumoamista koskevassa asiassa, jonka UAB Kesko Senukai Lithuanian
vähemmistöosakkeenomistajat ja UAB Kesko Senukai Lithuania ovat laittaneet vireille.
Välitystuomio, jota kantajat vaativat kumottavaksi, koskee UAB Kesko Senukai Lithuanian
osakassopimusta. Korkein oikeus antoi asiassa päätöksen 2025 ja kumosi Helsingin
hovioikeuden ratkaisun sekä palautti välitystuomion kumoamiskanteen Helsingin
hovioikeuden käsiteltäväksi, jossa se on edelleen vireillä. Lisäksi Kesko on kertonut
tilinpäätöksessään 2024, että UAB Kesko Senukai Lithuanian vähemmistöosakkeenomistajat
ja UAB Kesko Senukai Lithuania ovat käynnistäneet osapuolten väliseen osakassopimukseen
liittyvän uuden välitysmenettelyn Keskoa vastaan. Välitysmenettely on edelleen vireillä.
5.5 Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat
Tilikauden jälkeen ei ollut olennaisia tapahtumia.

|  | 177

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS (FAS)
Emoyhtiön tuloslaskelma

€ | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liikevaihto | 6 844 736 627,34 | 6 659 910 905,58
Liiketoiminnan muut tuotot | 1 007 872 329,28 | 887 656 680,44
Materiaalit ja palvelut | -6 121 491 918,61 | -5 913 991 150,11
Varaston muutos | 17 767 642,47 | 12 773 894,68
Henkilöstökulut | -398 534 512,73 | -378 339 561,48
Poistot ja arvonalentumiset | -134 098 866,30 | -126 306 061,75
Liiketoiminnan muut kulut | -803 731 758,95 | -783 861 147,15
Liikevoitto | 412 519 542,50 | 357 843 560,21
Rahoitustuotot ja -kulut | 2 882 802,58 | 7 449 393,46
Tulos ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja | 415 402 345,08 | 365 292 953,67
Tilinpäätössiirrot |  |
Poistoeron muutos | -15 108 994,45 | -30 492 954,39
Konserniavustus | 31 968 626,98 | 105 653 373,11
Tulos ennen veroja | 432 261 977,61 | 440 453 372,39
Tuloverot | -69 160 499,80 | -83 324 585,17
Tilikauden tulos | 363 101 477,81 | 357 128 787,22

|  | 178

Emoyhtiön tase

€ | 31.12.2025 | 31.12.2024
VASTAAVAA |  |
PYSYVÄT VASTAAVAT |  |
AINEETTOMAT HYÖDYKKEET |  |
Aineettomat oikeudet | 4 030 530,25 | 4 401 946,87
Muut aineettomat hyödykkeet | 303 777 228,94 | 248 750 974,93
Ennakkomaksut | 4 012 842,71 | 3 079 496,77
| 311 820 601,90 | 256 232 418,57
AINEELLISET HYÖDYKKEET |  |
Maa- ja vesialueet |  |
Omistetut | 308 113 112,02 | 289 933 581,65
Vuokraoikeudet ja liittymismaksut | 5 777 477,92 | 7 455 791,65
Rakennukset ja rakennelmat | 816 817 664,06 | 734 977 190,65
Koneet ja kalusto | 119 510 054,55 | 99 474 165,78
Muut aineelliset hyödykkeet | 6 384 592,94 | 6 238 278,31
Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | 117 724 585,98 | 68 421 488,72
| 1 374 327 487,47 | 1 206 500 496,76
SIJOITUKSET |  |
Osuudet saman konsernin yrityksissä | 1 462 273 321,56 | 1 544 521 207,49
Osuudet omistusyhteysyrityksissä | 125 163 121,96 | 122 431 239,85
Muut sijoitukset | 31 593 727,94 | 26 302 948,15
| 1 619 030 171,46 | 1 693 255 395,49
VAIHTUVAT VASTAAVAT |  |
VAIHTO-OMAISUUS |  |
Valmiit tuotteet/tavarat | 332 997 697,51 | 315 230 055,04
| 332 997 697,51 | 315 230 055,04

€ | 31.12.2025 | 31.12.2024
SAAMISET |  |
Pitkäaikainen |  |
Saamiset saman konsernin yrityksiltä | 8 647 764,01 | 7 664 587,02
Saamiset omistusyhteysyrityksiltä | 57 538 585,04 | 58 018 585,04
Lainasaamiset | 755 964,60 | 751 838,24
Muut saamiset | 14 322 210,36 | 12 196 937,72
| 81 264 524,01 | 78 631 948,02
Lyhytaikainen |  |
Myyntisaamiset | 450 987 241,58 | 391 096 017,14
Saamiset saman konsernin yrityksiltä | 345 323 552,61 | 384 073 992,89
Saamiset omistusyhteysyrityksiltä | 2 162 903,26 | 5 098 845,43
Lainasaamiset | 253 773,88 | 292 993,99
Muut saamiset | 8 235 334,50 | 11 853 472,66
Siirtosaamiset | 99 554 046,59 | 93 557 861,75
| 906 516 852,42 | 885 973 183,86
MUUT RAHOITUSVARAT | - | 15 000 000,00
RAHAT JA PANKKISAAMISET | 156 122 225,73 | 457 966 759,80
VASTAAVAA YHTEENSÄ | 4 782 079 560,50 | 4 908 790 257,54

|  | 179

€ | 31.12.2025 | 31.12.2024
VASTATTAVAA |  |
OMA PÄÄOMA |  |
Osakepääoma | 197 282 584,00 | 197 282 584,00
Ylikurssirahasto | 197 498 010,90 | 197 498 010,90
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 22 753 307,40 | 22 753 307,40
Muut rahastot | 243 415 795,55 | 243 415 795,55
Edellisten tilikausien voitto | 917 730 413,60 | 915 749 904,54
Tilikauden voitto | 363 101 477,81 | 357 128 787,22
| 1 941 781 589,26 | 1 933 828 389,61
TILINPÄÄTÖSSIIRTOJEN KERTYMÄ |  |
Poistoero | 258 494 398,99 | 237 152 690,30
PAKOLLISET VARAUKSET |  |
Pakolliset varaukset | 3 331 631,24 | 7 717 854,63
VIERAS PÄÄOMA |  |
Pitkäaikainen |  |
Joukkovelkakirjalainat | 300 000 000,00 | 300 000 000,00
Lainat rahoituslaitoksilta | 800 000 000,00 | 620 000 000,00
Eläkelainat | 11 486 000,00 | 20 355 000,00
Muut velat | 20 679 961,32 | 18 729 124,53
| 1 132 165 961,32 | 959 084 124,53
Lyhytaikainen |  |
Lainat rahoituslaitoksilta | - | 150 000 000,00
Eläkelainat | 8 869 000,00 | 11 994 000,00
Saadut ennakot | 20 584 760,84 | 20 095 560,65
Ostovelat | 690 475 488,90 | 708 804 747,35
Velat saman konsernin yrityksille | 145 228 076,24 | 363 884 310,23
Velat omistusyhteysyrityksille | 8 099 664,44 | 6 684 450,49
Muut velat | 305 413 625,41 | 272 966 364,29
Siirtovelat | 267 635 363,86 | 236 577 765,46
| 1 446 305 979,69 | 1 771 007 198,47
VASTATTAVAA YHTEENSÄ | 4 782 079 560,50 | 4 908 790 257,54

|  | 180

Emoyhtiön rahavirtalaskelma

€ | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Liiketoiminnan rahavirta |  |
Tulos ennen tilinpäätössiirtoja | 415 402 345,08 | 365 292 953,67
Oikaisut |  |
Suunnitelman mukaiset poistot | 134 098 866,30 | 126 306 061,75
Rahoitustuotot ja -kulut | -2 882 802,58 | -7 449 393,46
Muut oikaisut | -54 639 476,22 | 23 936 772,13
| 491 978 932,58 | 508 086 394,09
Käyttöpääoman muutos |  |
Lyhytaikaisten korottomien saamisten lisäys (-)/ vähennys (+) | 26 087 081,53 | 11 619 535,70
Vaihto-omaisuuden lisäys (-)/vähennys (+) | -17 767 642,47 | -12 849 154,44
Lyhytaikaisten korottomien velkojen lisäys (+)/ vähennys (-) | -39 209 592,15 | -24 111 780,18
| -30 890 153,09 | -25 341 398,92
Maksetut korot ja muut rahoituskulut | -52 699 259,18 | -70 797 801,96
Saadut korot | 21 712 261,64 | 31 059 861,59
Saadut osingot | 51 101 386,80 | 61 049 078,93
Maksetut verot | -66 375 315,51 | -93 217 047,97
| -46 260 926,25 | -71 905 909,41
Liiketoiminnan rahavirta | 414 827 853,24 | 410 839 085,76
Investointien rahavirta |  |
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin | -284 963 519,61 | -287 056 919,33
Sijoitukset tytäryhtiöihin | -141 106 943,24 | -247 385 142,08
Sijoitukset omistusyhteysyrityksiin | -5 512 122,48 | -969 000,00
Muiden sijoitusten luovutustulot | 7 300,00 | 9 570,00
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutustulot | 72 807 222,80 | 8 413 389,78
Pitkäaikaisten saamisten lisäys (-)/vähennys (+) | -504 499,12 | 29 989 808,69
Muiden rahoitusvarojen lisäys (-)/vähennys (+) | 15 000 000,00 | -15 000 000,00
Investointien rahavirta | -344 272 581,65 | -511 998 292,94

€ | 1.1.–31.12.2025 | 1.1.–31.12.2024
Rahoituksen rahavirta |  |
Korollisten velkojen lisäys (+)/vähennys (-) | -28 706 267,75 | 532 069 342,98
Lyhytaikaisten korollisten saamisten lisäys (-)/ vähennys (+) | -6 778 741,61 | 34 681 997,40
Maksetut osingot | -370 209 580,31 | -320 328 125,47
Saadut ja maksetut konserniavustukset | 31 968 626,98 | 105 653 373,11
Muut erät | 1 310 215,75 | 7 036 792,84
Rahoituksen rahavirta | -372 415 746,94 | 359 113 380,86
Rahavarojen muutos | -301 860 475,35 | 257 954 173,68
Rahavarat 1.1. | 457 966 759,80 | 200 012 586,12
Rahavarat 31.12. | 156 106 284,45 | 457 966 759,80

|  | 181

Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot
Liite 1. Tilinpäätöksen laadintaperiaatteet
Kesko Oyj:n tilinpäätös on laadittu Suomen kirjanpitolain (FAS) mukaisesti.
Pysyvät vastaavat
Aineettomat hyödykkeet
Aineettomat hyödykkeet on merkitty taseeseen hankintamenoon vähennettynä suunnitelman
mukaisilla poistoilla sekä mahdollisilla arvonalennuksilla.
Poistoajat
• Muut pitkävaikutteiset menot 5–10 vuotta
• IT-ohjelmistot ja lisenssit 3–5 vuotta
Aineelliset hyödykkeet
Aineelliset hyödykkeet on merkitty taseeseen hankintamenoon vähennettynä suunnitelman
mukaisilla poistoilla ja mahdollisilla arvonalennuksilla.
Poistoajat
Suunnitelman mukaiset poistot on laskettu aineellisten hyödykkeiden taloudellisen pitoajan
perusteella alkuperäisestä hankintahinnasta.
Tavallisimmat arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat:
• Rakennukset ja rakennelmat 5–33 vuotta
• Rakennusten ainesosat 8 vuotta
• Koneet ja kalusto 25 % menojäännöspoisto, 1.1.2023 alkaen 8 vuotta
• Varastoautomaatiokalusto 10 vuotta
• Autot ja kuljetuskalusto 5 vuotta
• IT-laitteet 3–8 vuotta
• Muut aineelliset hyödykkeet 5–14 vuotta
Vuokraoikeudet poistetaan niiden todennäköisen vuokrakauden aikana. Maa-alueista ja
liittymismaksuista ei ole tehty poistoja. Suunnitelman mukaiset poistot ja poistoeron muutos
yhteensä vastaavat EVL-poistoja. Poistoeron muutos on käsitelty tilinpäätössiirtoina.
Vaihto-omaisuuden arvostus
Vaihto-omaisuus on esitetty liukuvan keskihankintahinnan mukaisesti välittömän
hankintamenon tai sitä alemman jälleenhankintahinnan tai todennäköisen myyntihinnan
määräisenä.
Rahoitusomaisuuden arvostus
Rahoitusomaisuusarvopaperit on arvostettu hankintamenoon tai sitä alempaan käypään
arvoon.
Valuuttamääräiset erät
Ulkomaan rahan määräiset liiketapahtumat on kirjattu euroiksi käyttäen tapahtumapäivän
kurssia. Ulkomaan rahan määräiset saamiset ja velat on muunnettu euroiksi käyttäen
tilinpäätöspäivän kurssia. Jos saaminen tai velka on sidottu kiinteään kurssiin, sitä on käytetty
muuntamisessa. Kurssierot on kirjattu tilinpäätökseen tulosvaikutteisesti.
Johdannaissopimukset
Korkojohdannaiset
Korkojohdannaisia käytetään muokkaamaan lainojen korkosidonnaisuusaikaa. Tavoitteeksi
on asetettu duraatio, jossa vaihteluvälinä on 1–4 vuotta. Korkojohdannaisista aiheutuneet
kassavirrat kirjataan tilikauden aikana korkotuotoiksi tai -kuluiksi sulkemispäivän mukaan.
Tilinpäätöksessä avoimet korkotermiini-, -futuuri-, -optio- ja -swap-sopimukset arvostetaan
käypään arvoon, mutta realisoitumattomia arvonnousuja ei tulouteta. Mahdolliset
arvostustappiot kirjataan korkokuluksi.
Valuuttajohdannaiset
Valuuttajohdannaisia käytetään sekä translaatio- että transaktioriskiltä suojautumiseen.
Valuuttajohdannaisilla suojataan kaupallista valuuttariskiä. Valuuttatermiinit arvostetaan
tilinpäätöspäivän termiinikurssiin. Avoimien johdannaissopimusten kurssierot kirjataan
rahoituseriin sekä myynnin ja ostojen oikaisueriin. Jos johdannaisella on suojattu
valuuttamääräistä tase-erää, on arvonmuutos kirjattu tase-erän muutosta vastaan.

|  | 182

Optiosopimusten osalta preemiot sisältyvät taseen siirtyviin eriin, kunnes ne erääntyvät tai
arvonmuutos tilinpäätöspäivänä edellyttää tulokseen kirjaamista.
Hyödykejohdannaiset
Kesko Oyj:n tytäryhtiö Ankkuri-Energia Oy käyttää sähköjohdannaisia konsernin ja sen
kauppiaiden energiakustannusten tasaamiseen. Kesko Oyj on ulkoinen vastapuoli tehdyissä
sähköjohdannaisissa ja tekee sisäisen suojauksen vastaavaan hintaan Ankkuri-Energia Oy:n
kanssa. Kesko Oyj:llä ei missään vaiheessa ole johdannaispositiota eikä näin ollen myöskään
tulosvaikutusta. Sähkön hintariskiä tarkastellaan viiden vuoden aikajänteellä. Tilikauden
aikana toimitetun sähkön hintaa suojaavien johdannaisten osalta arvonmuutokset kirjataan
Keskossa rahoitustuottoihin ja -kuluihin. Tulevaisuuden ostoja suojaavien sopimusten
realisoitumattomia voittoja ja tappioita ei ole kirjattu tuloslaskelmaan.
Eläkejärjestelyt
Henkilökunnan lakisääteinen eläketurva on järjestetty eläkevakuutusyhtiöiden kautta ja
vapaaehtoinen lisäeläketurva pääosin Keskon Eläkekassan kautta. Eläkemenot on kirjattu
kuluksi tuloslaskelmaan.
Pakolliset varaukset
Pakollisina varauksina on taseessa esitetty eriä, joihin on sopimuksin tai muutoin sitouduttu,
mutta jotka eivät ole vielä realisoituneet. Pakollisten varausten muutokset sisältyvät
tuloslaskelmaan. Konsernin harjoittaman liiketoiminnan käytöstä poistuneiden tyhjien
vuokratilojen vuokravastuu samoin kuin vastaavien tilojen ulkopuolisille vuokrauksesta
aiheutuvat tappiot on käsitelty pakollisena varauksena.
Tuloverot
Tuloveroihin sisältyvät tilikauden tuloksen perusteella lasketut tuloverot sekä aikaisemmilta
tilikausilta maksuunpannut tai palautetut verot. Laskennallisia veroja ei kirjata emoyhtiön
tuloslaskelmaan ja taseeseen.
Muutokset yhtiörakenteessa
Kesko Oyj:n kokonaan omistama tytäryritys K-Market Oy sulautui 31.10.2025 Kesko Oyj:öön.
Tuloslaskelman liitetiedot
Liite 2. Liikevaihto toimialoittain

Milj.€ | 2025 | 2024
Päivittäistavarakauppa | 5 943,0 | 5 770,0
Rautakauppa | 899,6 | 888,4
Muut | 2,1 | 1,5
Yhteensä | 6 844,7 | 6 659,9

Liite 3. Materiaalit ja palvelut

Milj.€ | 2025 | 2024
Aineet, tarvikkeet ja tavarat | -6 004,3 | -5 802,0
Varaston muutos | 17,8 | 12,8
Ulkopuoliset palvelut | -117,2 | -112,0
Yhteensä | -6 103,7 | -5 901,2

Liite 4. Liiketoiminnan muut tuotot

Milj.€ | 2025 | 2024
Kiinteistöjen ja osakkeiden myyntivoitot | 23,4 | 0,3
Vuokratuotot | 100,7 | 110,4
Palvelukorvaukset | 608,7 | 577,5
Fuusiovoitot | 72,2 | -
Muut | 202,8 | 199,4
Yhteensä | 1 007,9 | 887,7

Liite 5. Henkilöstökulut

Milj.€ | 2025 | 2024
Palkat ja palkkiot | -331,4 | -314,6
Henkilösivukulut |  |
Eläkekulut | -57,3 | -55,3
Muut henkilösivukulut | -9,8 | -8,5
Yhteensä | -398,5 | -378,3

Kesko Oyj:n henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin 7 374 (7 403).

|  | 183

Johdon palkat ja palkkiot

Milj.€ | 2025 | 2024
Toimitusjohtaja | 2,0 | 3,3
Hallituksen jäsenet | 0,6 | 0,5
Yhteensä | 2,6 | 3,8

Johdon palkat ja palkkiot on esitetty henkilöittäin eriteltynä konsernitilinpäätöksen
liitetiedoissa.
Liite 6. Poistot ja arvonalentumiset

Milj.€ | 2025 | 2024
Suunnitelman mukaiset poistot | -132,6 | -125,0
Arvonalentumiset, pysyvät vastaavat | -1,5 | -1,3
Yhteensä | -134,1 | -126,3

Liite 7. Liiketoiminnan muut kulut

Milj.€ | 2025 | 2024
Vuokrakulut | -353,4 | -361,8
Markkinointikulut | -151,0 | -149,1
Kiinteistöjen ja kauppapaikkojen hoito | -106,8 | -109,2
Pysyviin vastaaviin kuuluvien hyödykkeiden myyntitappiot | -3,3 | -1,7
ICT-kulut | -93,3 | -87,1
Fuusiotappiot | -36,1 | -14,6
Muut liikekulut | -59,9 | -60,3
Yhteensä | -803,7 | -783,9

Tilintarkastajien palkkiot

Milj.€ | 2025 | 2024
Tilintarkastusyhteisö Deloitte |  |
Tilintarkastus | 0,4 | 0,3
Muut lakisääteiset palvelut | 0,1 | 0,1
Muut palvelut | 0,1 | 0,1
Yhteensä | 0,6 | 0,5

Liite 8. Rahoitustuotot ja -kulut

Milj.€ | 2025 | 2024
Tuotot pitkäaikaisista sijoituksista |  |
Osinkotuotot saman konsernin yrityksiltä | 45,1 | 38,3
Osinkotuotot omistusyhteysyrityksiltä | 5,5 | 22,3
Osinkotuotot muilta | 0,5 | 0,4
Sijoitusten myyntivoitot | - | 0,0
Tuotot pitkäaikaisista sijoituksista yhteensä | 51,1 | 61,1
Muut korko- ja rahoitustuotot |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 11,5 | 18,4
Muilta | 12,2 | 18,9
Korko- ja rahoitustuotot yhteensä | 23,8 | 37,3
Arvonalentumiset pysyvien vastaavien sijoituksista |  |
Arvonalentumiset osakkeista | -14,0 | -14,9
Arvonalentumiset ja käyvän arvon muutokset pysyvien vastaavien sijoituksista yhteensä | -14,0 | -14,9
Korko- ja muut rahoituskulut |  |
Saman konsernin yrityksille | -15,7 | -27,9
Muille | -42,3 | -48,1
Korko- ja rahoituskulut yhteensä | -58,0 | -76,0
Yhteensä | 2,9 | 7,4

Liite 9. Tilinpäätössiirrot

Milj.€ | 2025 | 2024
Suunnitelman mukaisten ja verotuksessa tehtyjen poistojen erotus | -15,1 | -30,5
Saadut konserniavustukset | 63,5 | 119,8
Annetut konserniavustukset | -31,5 | -14,1
Yhteensä | 16,9 | 75,2

Tilikausilla 2020–2025 hankituista koneista ja kalustosta ja niihin verrattavissa olevasta
irtaimistosta on tehty korotettu 50 %:n EVL:n poisto.

|  | 184

Liite 10. Pakollisten varausten muutokset

Milj.€ | 2025 | 2024
Muutokset | 4,4 | 5,7
Yhteensä | 4,4 | 5,7

Liite 11. Tuloverot

Milj.€ | 2025 | 2024
Tuloverot konserniavustuksista | -6,4 | -21,1
Tuloverot varsinaisesta toiminnasta | -62,8 | -62,3
Edellisten tilikausien verot | 0,0 | 0,1
Yhteensä | -69,2 | -83,3

Liite 12. Laskennalliset verot
Laskennallisia verovelkoja ja -saamisia ei ole merkitty taseeseen. Laskennallinen verovelka
tilinpäätössiirtojen kertymästä on 51,7 milj. euroa. Muiden laskennallisten verovelkojen
tai -saamisten määrä ei ole olennainen.

|  | 185

Taseen l iitetiedot
Liite 13. Aineettomat hyödykkeet

2025 Milj. € | Aineettomat oikeudet | Muut aineettomat hyödykkeet | Ennakkomaksut | Aineettomat hyödykkeet yhteensä
Hankintameno 1.1. | 17,9 | 548,1 | 3,1 | 569,1
Lisäykset | 0,8 | 55,8 | 3,0 | 59,6
Fuusioissa siirtyneet | 0,4 | 87,6 | - | 87,9
Vähennykset | - | -7,9 | -0,0 | -7,9
Siirrot erien välillä | 0,1 | 17,1 | -2,0 | 15,2
Hankintameno 31.12. | 19,2 | 700,6 | 4,0 | 723,8
Kertyneet poistot 1.1. | -13,5 | -299,3 |  | -312,8
Fuusioissa siirtyneet | -0,1 | -46,8 |  | -46,9
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | - | 6,0 |  | 6,0
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | -1,6 | -56,7 |  | -58,3
Kertyneet poistot 31.12. | -15,1 | -396,8 |  | -412,0
Kirjanpitoarvo 31.12. | 4,0 | 303,8 | 4,0 | 311,8

2024 Milj. € | Aineettomat oikeudet | Muut aineettomat hyödykkeet | Ennakkomaksut | Aineettomat hyödykkeet yhteensä
Hankintameno 1.1. | 16,9 | 468,4 | 4,2 | 489,4
Lisäykset | 0,9 | 63,9 | 2,0 | 66,8
Fuusioissa siirtyneet | - | 0,2 | - | 0,2
Vähennykset | -0,0 | -1,4 | -0,2 | -1,6
Siirrot erien välillä | 0,1 | 16,9 | -2,8 | 14,2
Hankintameno 31.12. | 17,9 | 548,1 | 3,1 | 569,1
Kertyneet poistot 1.1. | -11,8 | -249,2 |  | -261,0
Fuusioissa siirtyneet | - | -0,1 |  | -0,1
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 0,0 | 0,9 |  | 0,9
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | -1,7 | -51,0 |  | -52,7
Kertyneet poistot 31.12. | -13,5 | -299,3 |  | -312,8
Kirjanpitoarvo 31.12. | 4,4 | 248,8 | 3,1 | 256,2

|  | 186

Liite 14. Aineelliset hyödykkeet

2025 Milj. € | Maa- ja vesialueet, omistetut | Maa- ja vesialueet, vuokraoikeudet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Aineelliset hyödykkeet yhteensä
Hankintameno 1.1. | 289,9 | 7,6 | 1 210,7 | 341,5 | 25,6 | 68,4 | 1 943,7
Lisäykset | 6,7 | 0,1 | 66,8 | 35,2 | 1,4 | 91,0 | 201,2
Fuusioissa siirtyneet | 22,0 | 0,1 | 87,6 | 28,8 | 0,8 | 8,3 | 147,7
Vähennykset | -11,1 | -1,9 | -45,5 | -15,1 | -1,7 | -1,5 | -76,8
Siirrot erien välillä | 0,6 | 0,0 | 27,6 | 5,0 | 0,0 | -48,5 | -15,2
Hankintameno 31.12. | 308,1 | 6,0 | 1 347,2 | 395,5 | 26,1 | 117,7 | 2 200,6
Kertyneet poistot 1.1. | - | -0,2 | -475,7 | -242,0 | -19,3 |  | -737,2
Fuusioissa siirtyneet | - | - | -24,4 | -22,2 | -0,5 |  | -47,1
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | - | - | 16,6 | 14,5 | 1,3 |  | 32,4
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | - | -0,0 | -46,9 | -26,2 | -1,2 |  | -74,4
Kertyneet poistot 31.12. | - | -0,2 | -530,4 | -276,0 | -19,7 |  | -826,3
Kirjanpitoarvo 31.12. | 308,1 | 5,8 | 816,8 | 119,5 | 6,4 | 117,7 | 1 374,3

2024 Milj. € | Maa- ja vesialueet, omistetut | Maa- ja vesialueet, vuokraoikeudet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Aineelliset hyödykkeet yhteensä
Hankintameno 1.1. | 277,2 | 7,8 | 1 084,3 | 311,2 | 24,4 | 113,0 | 1 817,9
Lisäykset | 7,8 | 0,1 | 56,6 | 29,3 | 0,6 | 50,3 | 144,7
Fuusioissa siirtyneet | 0,8 | 0,1 | 14,3 | 0,0 | - | - | 15,2
Vähennykset | -2,0 | -0,4 | -4,0 | -6,5 | - | -6,9 | -19,9
Siirrot erien välillä | 6,2 | 0,0 | 59,4 | 7,6 | 0,5 | -88,1 | -14,3
Hankintameno 31.12. | 289,9 | 7,6 | 1 210,7 | 341,5 | 25,6 | 68,4 | 1 943,7
Kertyneet poistot 1.1. | - | -0,5 | -425,5 | -222,7 | -18,1 |  | -666,9
Fuusioissa siirtyneet | - | - | -6,7 | -0,0 | -0,0 |  | -6,7
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | - | 0,4 | 2,3 | 5,8 | 0,1 |  | 8,6
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | - | -0,0 | -45,8 | -25,1 | -1,3 |  | -72,3
Kertyneet poistot 31.12. | - | -0,2 | -475,7 | -242,0 | -19,3 |  | -737,2
Kirjanpitoarvo 31.12. | 289,9 | 7,5 | 735,0 | 99,5 | 6,2 | 68,4 | 1 206,5

|  | 187

Liite 15. Sijoitukset

2025 Milj. € | Osuudet konserni- yrityksissä | Osuudet omistusyhteys- yrityksissä | Muut sijoitukset | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 1 573,0 | 122,4 | 26,3 | 1 721,7
Lisäykset | 166,4 | 5,5 | 4,0 | 175,9
Fuusioissa siirtyneet | 0,6 | 1,4 | 1,5 | 3,5
Vähennykset | -235,2 | -4,1 | -0,3 | -239,6
Siirrot erien välillä | - | - | 0,0 | 0,0
Hankintameno 31.12. | 1 504,7 | 125,3 | 31,6 | 1 661,6
Arvonalennukset 1.1. | -28,5 | -0,1 | - | -28,5
Tilikauden arvonalennus | -14,0 | - | -0,0 | -14,0
Arvonalennukset 31.12. | -42,5 | -0,1 | -0,0 | -42,6
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 462,3 | 125,2 | 31,6 | 1 619,0

Kesko Oyj:n omistukset muissa yrityksissä 31.12.2025 on esitetty eriteltynä konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa.

2024 Milj. € | Osuudet konserni- yrityksissä | Osuudet omistusyhteys- yrityksissä | Muut sijoitukset | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 1 295,4 | 121,5 | 24,7 | 1 441,5
Lisäykset | 295,8 | 1,0 | 1,5 | 298,3
Fuusioissa siirtyneet | - | - | 0,0 | 0,0
Vähennykset | -18,2 | - | - | -18,3
Siirrot erien välillä | - | - | 0,1 | 0,1
Hankintameno 31.12. | 1 573,0 | 122,4 | 26,3 | 1 721,7
Arvonalennukset 1.1. | -13,6 | - | - | -13,6
Tilikauden arvonalennus | -14,9 | - | -0,0 | -14,9
Arvonalennukset 31.12. | -28,5 | - | - | -28,5
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 544,5 | 122,4 | 26,3 | 1 693,3

|  | 188

Liite 16. Saamiset
Saamiset saman konsernin yrityksiltä

Milj. € | 2025 | 2024
Pitkäaikaiset saamiset |  |
Lainasaamiset | 8,6 | 7,7
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä | 8,6 | 7,7
Lyhytaikaiset saamiset |  |
Myyntisaamiset | 4,2 | 11,3
Lainasaamiset | 319,4 | 337,7
Siirtosaamiset | 21,7 | 35,2
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä | 345,3 | 384,1
Yhteensä | 354,0 | 391,7

Saamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä

Milj. € | 2025 | 2024
Pitkäaikaiset saamiset |  |
Lainasaamiset | 57,5 | 58,0
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä | 57,5 | 58,0
Lyhytaikaiset saamiset |  |
Siirtosaamiset | 1,5 | 1,4
Muut saamiset | 0,7 | 3,7
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä | 2,2 | 5,1
Yhteensä | 59,7 | 63,1

Kesko Oyj:llä on pitkäaikaisia saamisia osakkuusyritykseltään Mercada Oy:ltä, 56,0 milj.
euroa.
Siirtosaamiset

Milj. € | 2025 | 2024
Verot | 2,8 | 5,6
Palvelukorvaukset | 9,2 | 4,6
Henkilöstökulut | 7,1 | 6,4
Ostot | 33,2 | 30,8
Muut | 47,3 | 46,2
Yhteensä | 99,6 | 93,6

Liite 17. Oma pääoma

Milj. € | Osake- pääoma | Ylikurssi- rahasto | Käyttö- rahasto | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Kertyneet voitto- varat | Oma pääoma
Oma pääoma 1.1.2024 | 197,3 | 197,5 | 243,4 | 22,8 | 1 318,5 | 1 979,5
Osingonjako |  |  |  |  | -405,9 | -405,9
Omat osakkeet |  |  |  |  | 3,1 | 3,1
Tilikauden tulos |  |  |  |  | 357,1 | 357,1
Oma pääoma 31.12.2024 | 197,3 | 197,5 | 243,4 | 22,8 | 1 272,9 | 1 933,8
Osingonjako |  |  |  |  | -358,3 | -358,3
Omat osakkeet |  |  |  |  | 3,1 | 3,1
Tilikauden tulos |  |  |  |  | 363,1 | 363,1
Oma pääoma 31.12.2025 | 197,3 | 197,5 | 243,4 | 22,8 | 1 280,8 | 1 941,8

Sidottu oma pääoma | 2025 | 2024
Osakepääoma | 197,3 | 197,3
Ylikurssirahasto | 197,5 | 197,5
Yhteensä | 394,8 | 394,8

Vapaa oma pääoma | 2025 | 2024
Käyttörahasto | 243,4 | 243,4
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 22,8 | 22,8
Kertyneet voittovarat | 1 280,8 | 1 272,9
Yhteensä | 1 547,0 | 1 539,0

|  | 189

Laskelma jakokelpoisista varoista | 2025 | 2024
Muut rahastot | 266,2 | 266,2
Edellisten tilikausien voitto | 917,7 | 915,7
Tilikauden voitto | 363,1 | 357,1
Yhteensä | 1 547,0 | 1 539,0

31.12.2025 yhtiön jakokelpoiset varat olivat 1 547 000 994,36 euroa.

Emoyhtiön osakkeiden jakautuminen | Kpl
A-osakkeet | 126 948 028
B-osakkeet | 273 130 980
Yhteensä | 400 079 008

Osakkeiden äänimäärät | Ääniä
A-osake | 10
B-osake | 1

Hallituksen valtuudet hankkia ja luovuttaa omia osakkeita
Yhtiön hallussa oli 1 960 181 omaa B-osaketta, jotka on hankittu yhtiökokouksen hallitukselle
antamilla valtuutuksilla tilikaudella 2018. Osakkeiden lukumäärät vastaavat vuonna 2020
toteutetun osakkeiden splittauksen jälkeen laskettuja lukumääriä. Osakkeet ovat yhtiön
hallussa omina osakkeina ja yhtiön hallituksella on oikeus luovuttaa niitä. Yhtiön hallussa
olevien tilikauden 2018 aikana hankittujen B-osakkeiden hankintameno 23,9 milj. euroa on
vähennetty omaan pääomaan sisältyvistä voittovaroista. Hallituksella on varsinaisen
yhtiökokouksen 24.3.2025 antama, 30.6.2026 asti voimassa oleva valtuutus antaa enintään
33 000 000 B-osaketta ja hankkia enintään 16 000 000 B-osaketta.
Omat osakkeet
Vuoden 2025 aikana Kesko Oyj luovutti 156 490 yhtiön hallussa ollutta omaa B-osaketta
yhtiön johto- ja avainhenkilöille ja Keskolle palautui 1 205 B-osaketta osakepalkkio-ohjelmien
ehtojen mukaisesti. Asiasta on tiedotettu pörssitiedotteilla 12.3.2025, 30.4.2025 ja
18.9.2025. Uusimmista osakepohjaisista sitouttamis- ja kannustinohjelmista on tiedotettu
pörssitiedotteella 5.2.2025. Lisäksi Kesko Oyj luovutti 7 134 hallussa ollutta omaa B-osaketta
Keskon hallituksen jäsenille osana hallituksen vuosipalkkiota. Asiasta on tiedotettu
pörssitiedotteella 30.4.2025.
Keskon varsinainen yhtiökokous 24.3.2025 valtuutti hallituksen päättämään yhteensä
enintään 33 000 000 yhtiön uuden B-osakkeen ja yhtiön hallussa olevien omien B-
osakkeiden antamisesta sekä enintään 16 000 000 yhtiön oman B-osakkeen hankkimisesta.
Valtuutukset ovat voimassa 30.6.2026 saakka. Valtuutuksista on kerrottu pörssitiedotteella
24.3.2025.

| kpl
Yhtiön hallussa omia B-osakkeita 31.12.2024 | 2 122 600
Luovutus, osakepalkkiojärjestelmä | -156 490
Luovutus, hallitus | -7 134
Tilikauden aikana palautunut | 1 205
Yhtiön hallussa omia B-osakkeita 31.12.2025 | 1 960 181

Liite 18. Pakolliset varaukset

Milj. € | 2025 | 2024
Vuokravastuut | 2,4 | 6,4
Muut pakolliset varaukset | 0,9 | 1,3
Yhteensä | 3,3 | 7,7

Liite 19. Pitkäaikainen vieras pääoma
Kesko Oyj:llä on kuusi kahdenvälistä lainaa, jotka ovat määrältään yhteensä 800 milj. euroa.
Kesko Oyj:llä on 300 milj. euron suuruinen vakuudeton senioriehtoinen vihreä
joukkovelkakirjalaina, joka erääntyy 2.2.2030, ja jolle maksetaan 3,5 prosentin vuotuista
korkoa. Lisäksi rahoituslähteinä on eläkelainoja, yritystodistusohjelmat sekä
ennakkomaksuista ja ketjuhyvitteistä muodostuva velka K-kauppiaille.

|  | 190

Liite 20. Lyhytaikainen vieras pääoma

Milj. € | 2025 | 2024
Velat saman konsernin yrityksille |  |
Ostovelat | 6,6 | 7,5
Siirtovelat | 6,1 | 9,6
Muut velat | 132,6 | 346,8
Yhteensä | 145,2 | 363,9
Velat omistusyhteysyrityksille |  |
Ostovelat | 0,0 | 0,1
Siirtovelat | 0,0 | 0,0
Muut velat | 8,0 | 6,6
Yhteensä | 8,1 | 6,7
Siirtovelat |  |
Henkilöstökulut | 107,9 | 102,8
Ostojen siirtovelat | 25,5 | 32,0
Verot | 1,5 | 0,0
Palvelukorvaukset | 28,1 | 16,4
Muut | 104,5 | 85,4
Yhteensä | 267,6 | 236,6

Liite 21. Korottomat velat

Milj. € | 2025 | 2024
Lyhytaikainen vieras pääoma | 1 198,9 | 1 198,5
Yhteensä | 1 198,9 | 1 198,5

Liite 22. Annetut vakuudet, vastuusitoumukset ja muut vastuut

Milj. € | 2025 | 2024
Kiinteistökiinnitykset |  |
Omasta puolesta | 176,5 | 162,1
Konserniyhtiöiden puolesta | 0,7 | 0,7
Pantatut osakkeet | 9,0 | 9,0
Takaukset |  |
Omasta puolesta | 2,0 | 0,4
Konserniyritysten puolesta | 68,5 | 88,4
Muut vastuut ja vastuusitoumukset |  |
Omasta puolesta | 64,1 | 53,8
Vuokravastuut koneista ja kalustosta |  |
Vuoden sisällä erääntyvät | 8,2 | 7,5
Myöhemmin erääntyvät | 7,6 | 6,5
Vuokravastuut kiinteistöistä |  |
Vuoden sisällä erääntyvät | 313,5 | 299,3
Myöhemmin erääntyvät | 1 765,7 | 1 512,2

Valuuttariskit
Yhtiön liiketoiminnan tulokseen vaikuttaa yhtiön myöntämän käyttöpääomarahoituksen
määrä sen ulkomaisille tytäryhtiöille ja osin myös konsernin emoyhtiönä tytäryhtiöiden
suojaukset emoaan vastaan.
Valuuttariskiä suojataan käyttämällä valuuttajohdannaisia vahvistetun valuuttariskipolitiikan
mukaisesti. Valuuttajohdannaisten käypä arvo lasketaan arvostamalla ne tilinpäätöspäivän
markkinahintoihin.
Johdannaisten arvostus perustuu suoraan markkinoilta saataviin tietoihin eli on luokiteltu
tasolle 2. Näiden johdannaisten maksimiluottoriski on niiden käypä arvo tilinpäätöspäivänä.
Johdannaisten arvostustulokset kirjataan tulosvaikutteisesti rahoituseriin.

|  | 191

Yhtiön transaktiopositio 31.12.2025, milj. € | USD | SEK | NOK | PLN
Transaktioriski | -4,4 | -10,9 | 1,6 | -13,2
Suojaavat johdannaiset | 22,1 | 7,4 | -5,1 | 8,3
Avoin positio | 17,8 | -3,5 | -3,5 | -4,9

Yhtiön transaktiopositio 31.12.2024, milj. € | USD | SEK | NOK | PLN
Transaktioriski | -7,7 | -42,4 | 37,0 | -6,0
Suojaavat johdannaiset | 36,6 | 37,1 | -42,4 | 4,2
Avoin positio | 28,9 | -5,3 | -5,4 | -1,8

Transaktioposition herkkyysanalyysissä on laskettu, mikä olisi yhtiön valuuttamääräisten
ostojen sekä suojaavien valuuttajohdannaisten tulosvaikutus, jos kurssimuutos olisi +/- 10 %.

Herkkyysanalyysi, vaikutus tulokseen ennen veroja 31.12.2025, milj. € | USD | SEK | NOK | PLN
Muutos +10 % | -1,6 | 0,3 | 0,3 | 0,4
Muutos -10 % | 2,0 | -0,4 | -0,4 | -0,5

Herkkyysanalyysi, vaikutus tulokseen ennen veroja 31.12. 2024, milj. € | USD | SEK | NOK | PLN
Muutos +10 % | -2,6 | 0,5 | 0,5 | 0,2
Muutos -10 % | 3,2 | -0,6 | -0,6 | -0,2

Johdannaiset

Johdannaissopimusten käyvät arvot, milj. € | 31.12.2025 Positiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2025 Negatiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2024 Positiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2024 Negatiivinen käypä arvo (tasearvo)
Valuuttajohdannaiset | 0,5 | -0,2 | 1,6 | -0,4
Korkojohdannaiset | 54,8 | -51,1 | 7,2 | -4,7

Johdannaissopimusten nimellismäärät, milj. € | 31.12.2025 Nimellismäärä | 31.12.2024 Nimellismäärä
Valuuttajohdannaiset | 74,1 | 137,7
Korkojohdannaiset | 1 102,0 | 430,0

Kaikki valuuttajohdannaiset erääntyvät vuoden 2026 aikana. Korkojohdannaiset erääntyvät
vuosina 2026, 2027, 2028, 2030 ja 2039.

Milj. € | 2025 | Käypä arvo | 2024 | Käypä arvo
Johdannaissopimuksista johtuvat vastuut |  |  |  |
Kohde-etuuksien arvot 31.12. |  |  |  |
Korkojohdannaiset |  |  |  |
Koronvaihtosopimukset | 1 102 | 3,6 | 430 | 2,5
Valuuttajohdannaiset |  |  |  |
Termiini- ja futuurisopimukset | 74 | 0,3 | 138 | 1,2
Konsernin ulkoiset | 61 | 0,3 | 125 | 1,4
Konsernin sisäiset | 14 | 0,0 | 13 | -0,2
Hyödykejohdannaiset |  |  |  |
Sähköjohdannaiset | 95 | - | 91 | -
Konsernin ulkoiset | 48 | -2,0 | 45 | -3,2
Konsernin sisäiset | 48 | 2,0 | 45 | 3,2

|  | 192

Liite 23. Rahavirtalaskelman rahavarat

Milj. € | 2025 | 2024
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat (maturiteetti alle 3 kk) | 0,0 | 185,2
Rahavarat | 156,1 | 272,8
Yhteensä | 156,1 | 458,0

Rahavirtalaskelmassa rahavaroina käsitellään taseen rahavarojen lisäksi ne jaksotettuun
hankintamenoon kirjatut likvidit rahoitusvarat, jotka erääntyvät kolmen kuukauden kuluessa
hankinta-ajankohdasta lukien sekä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat
rahoitusvarat.
Liite 24. Lähipiiri
Kesko Oyj:n lähipiiriin kuuluvat yhtiön johtohenkilöt (hallitus, pääjohtaja ja johtoryhmä),
heidän määräysvallassaan olevat yhtiöt, heidän perheenjäsenensä ja heidän
määräysvallassaan olevat yhtiöt, tytäryhtiöt, osakkuus- ja yhteisyritykset sekä Keskon
Eläkekassa. Tytäryhtiöt sekä osakkuus- ja yhteisyritykset on lueteltu erillisessä liitteessä
Kesko-konsernitilinpäätöksessä (liite 5.2).
Keskon hallituksen jäseniä toimii K-kauppiaina. Kesko Oyj myy tavaroita ja palveluita heidän
määräysvallassaan oleville yrityksille. Tavaroiden ja palvelujen myynnit lähipiirille ovat
toteutuneet yleisillä markkinaehdoilla ja perustuvat markkinahintoihin.

|  | 193

ALLEKIRJOITUKSET
Tilinpäätöksen, toimintakertomuksen ja
kestävyysselvityksen allekirjoitukset
Sovellettavia tilinpäätössäännöksiä noudattaen laadittu tilinpäätös antaa oikean ja riittävän
kuvan sekä yrityksen että sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden
varoista, vastuista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta.
Toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus yhtäältä yrityksen ja
toisaalta sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden liiketoiminnan
kehittymisestä ja tuloksesta sekä kuvaus merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä
ja muusta yrityksen tilasta.
Toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysselvitys on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7
luvun 2 §:n 8-kohdassa tarkoitettuja kestävyysraportointistandardeja sekä Euroopan
Parlamentin ja Neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (taksonomia-asetus) 8 artiklaa.
H elsingissä, 4. päivänä helmikuu ta 2026

Esa Kiiskinen | Tiina Alahuhta-Kasko |
Jannica Fagerholm | Pauli Jaakola | Piia Karhu
Jussi Perälä | Timo Ritakallio | Jorma Rauhala
|  | Toimitusjohtaja

Tilinpäätösmerkintä
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Helsingissä, 4. päivänä helmikuu ta 2026

Deloitte Oy
Tilintarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KHT

|  | 194

TILINTARKASTUSKERTOMUS
Kesko Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Kesko Oyj:n (y-tunnus 0109862-8) tilinpäätöksen tilikaudelta
1.1.–31.12.2025. Tilinpäätös sisältää konsernin taseen, tuloslaskelman, laajan tuloslaskelman,
laskelman oman pääoman muutoksista, rahavirtalaskelman ja liitetiedot, mukaan lukien
olennainen tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva informaatio, sekä emoyhtiön taseen,
tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudellisesta asemasta sekä
sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (IFRS) mukaisesti,
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja
taloudellisesta asemasta Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien
säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun lisäraportin kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan
mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin
kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut ovat
parhaan tietomme ja käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja
koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-asetuksen 537/2014
5. artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin
tilintarkastuspalvelut on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 2.5.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka ammatillisen harkintamme
mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan tilikauden
tilintarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena
kohdistuneessa tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä annettavaa lausuntoa,
emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa
kontrolleja. Tähän on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon
tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen
virheellisyyden riski.

|  | 195

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikka on huomioitu tilintarkastuksessa
Liikevaihdon tuloutus Katso konsernitilinpäätöksen laadintaperiaatteet ja liitetieto 2.1. Kesko Oyj –konsernin liikevaihto oli EUR 12 474,7 miljoonaa (EUR 11 920,1 miljoonaa). Kesko harjoittaa päivittäistavarakauppa-, rauta- ja talotekniikkakauppa-, sekä autoliiketoimintaa laajan myynti- ja kauppapaikkaverkoston kautta. Konsernin tuloslaskelmassa liikevaihtoon luetaan asiakassopimuksiin perustuva tavaroiden ja palveluiden sekä energian myynti. Palveluiden ja energian myynnin osuus liikevaihdosta ei ole merkittävä. Konserni myy tuotteita kauppiaille ja muille yritysasiakkaille sekä harjoittaa omaa vähittäismyyntiä. Kesko-konsernin liikevaihto on keskeinen liiketoiminnan ja talouden mittari, joka koostuu huomattavasta toimintatapahtumien volyymista. Tästä johtuen tietojärjestelmien kontrollien toimivuus korostuu liikevaihdon tuloutuksessa. Kesko-konsernin liikevaihdosta merkittävä osa tuloutuu kirjanpitoon automaattisesti IT järjestelmissä myynnin suoritevelvoitteen täyttymisen perusteella. Liikevaihdon tuloutus erän merkittävyyden vuoksi vaatii erityistä huomiota sekä kirjanpidon että tilintarkastuksen näkökulmasta. | Olemme arvioineet tulouttamiseen liittyviä konsernin tietojärjestelmiä tarkastamalla järjestelmiin pääsyn ja muutostenhallinnan kontrolleja. Myyntiprosesseja läpikäymällä olemme arvioineet kunkin merkittävän myyntitapahtumalajin osalta keskeisten kontrollien toimivuutta, sekä testanneet kyseisten kontrollien toiminnan tehokkuutta. Olemme analysoineet liikevaihdon tileille kirjautuvia liiketapahtumia automatisoitujen myyntiprosessien kautta syntyvien liikevaihtokirjausten ja manuaaliviennein kirjattujen liiketapahtumien tunnistamiseksi, sekä tarkastuksen kohdentamiseksi riskipitoisiksi arvioimiimme transaktioihin. Liikevaihtotileille koko myyntitapahtumapopulaatioon kohdistuneet tarkastustoimenpiteemme ovat pitäneet sisällään muun muassa laajaa data- analyytiikkaperusteista aineistotarkastusta, sekä otantamenetelmiin perustuvaa yksityiskohtaista aineistotarkastusta, joiden perusteella olemme varmistaneet tulouttamisen oikeellisuutta. Olemme laatineet liikevaihdon tuloutuksen virheellisyyden sekä väärinkäytösriskiin liittyvän kohdennetun riskiarvion sekä tunnistaneet data-analytiikan avulla liikevaihtoon kirjatut normaaliprosesseista poikkeavat manuaaliset kirjaukset. Liikevaihdon liittyvän riskiarviomme perusteella olemme kohdentaneet esiin nousseisiin liiketapahtumiin aineisto- tarkastustoimenpiteitä varmistaen tapahtumien asianmukaisuutta ja oikeellisuutta.

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikka on huomioitu tilintarkastuksessa
Liikearvon ja tavaramerkkien arvostus Katso Kesko Oyj:n konsernitilinpäätöksen liitetieto 3.3 . Liikearvon määrä on konsernitaseessa EUR 721,6 miljoonaa (EUR 643,0 miljoonaa). Lisäksi konsernitase sisältää tavaramerkkejä EUR 113,1 miljoonaa (EUR 113,5 miljoonaa). Valtaosa liikearvon ja tavaramerkkien määrästä liittyy rakentamisen ja talotekniikan segmenttiin. Johto arvioi liikearvon ja tavaramerkkien arvonalentumistarvetta vuosittain. Arvonalentumistestauksiin liittyy merkittäviä johdon arvioita tulevaan liiketoiminnan kehitykseen, kassavirtoihin ja diskonttokorkoon liittyen. Konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 3.3. on selostettu ja esitetty johdon soveltamat keskeiset olettamat ja hallituksen hyväksymien arvonalennustestausten herkkyysanalyysit. | Tarkastuksessamme olemme arvioineet johdon tekemiä ja hallituksen hyväksymiä arvonalentumistestausmalleja, sekä arvioineet arvonalentumistestaukseen liittyviä kontrolleja kunkin rahavirtaa tuottavan yksikön osalta. Rahavirtaa tuottavan yksikön liiketoiminnasta kerrytettävissä oleva rahamäärä perustuu arvonalentumistestauksessa käyttöarvolaskelmiin. Näissä laskelmissa ennakoidut rahavirrat perustuvat johdon hyväksymiin taloudellisiin suunnitelmiin. Suunnitelmien tärkeimmät olettamukset ovat kokonaismarkkinoiden kasvu- ja kannattavuuskehitys, kauppapaikkaverkoston muutokset, tuote- ja palveluvalikoima, hinnoittelu sekä liiketoiminnan kustannusten kehitys. Keskeiset muuttujat arvonalentumistestauksessa ovat ennustejakson jälkeinen kasvuprosentti, diskonttokorko ja käyttökateprosentti. Olemme arvioineet merkittäviä johdon käyttämiä olettamia: • Olemme verranneet kasvu- ja kannattavuusolettamia historialliseen kehitykseen. • Olemme verranneet laskelmissa käytettyjä arvioita vahvistettuihin budjetteihin ja strategisiin suunnitelmiin. • Olemme verranneet käytettyjä diskonttokorkoja ulkopuolisista lähteistä saatuun tietoon. • Olemme testanneet arvonalentumistestauslaskelman laskentateknistä asianmukaisuutta. Olemme arvioineet myös arvonalentumistestauksesta annettuja liitetietoja.
Emoyhtiön tilinpäätöksen osalta ei ole sellaisia tilintarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja, joista olisi viestittävä kertomuksessamme. Emoyhtiön tilinpäätöksen osalta ei ole EU-asetuksen 537/2014 10. artiklan 2 c -kohdassa tarkoitettuja merkittäviä olennaisen virheellisyyden riskejä.

|  | 196

Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös
antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (IFRS) mukaisesti ja siten, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän
kuvan Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti
ja täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta
sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa
ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja
konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka
liittyvät toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen
perustuen. Tilinpäätös laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai
konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin
tehdä niin.
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä
kokonaisuutena väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä
antaa tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Kohtuullinen varmuus on korkea
varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan hyvän
tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi
aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden
yksin tai yhdessä voitaisiin kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita
käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme ammatillista
harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen
olennaisen virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia
tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä
johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että
virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi
liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai
virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta
pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset
tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan
lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asianmukaisuutta sekä
johdon tekemien kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut asianmukaista
laatia tilinpäätös perustuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme
hankkimamme tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätöksen siitä, esiintyykö
sellaista tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta, joka voi antaa
merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos
johtopäätöksemme on, että olennaista epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy kiinnittää
tilintarkastuskertomuksessamme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin
tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta koskevat tiedot eivät ole
riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Johtopäätöksemme perustuvat
tilintarkastuskertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin.
Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai
konserni pysty jatkamaan toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan lukien, yleistä
esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia
liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa oikean ja riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen hankkiaksemme
konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkastuslausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen
määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia yhteisöjä tai
liiketoimintayksikköjä koskevasta taloudellisesta informaatiosta. Vastaamme konsernin
tilintarkastusta varten suoritettavan tilintarkastustyön ohjauksesta, valvonnasta ja
läpikäynnistä. Vastaamme tilintarkastuslausunnosta yksin.
Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen suunnitellusta
laajuudesta ja ajoituksesta sekä merkittävistä tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien
mahdolliset sisäisen valvonnan merkittävät puutteellisuudet, jotka tunnistamme
tilintarkastuksen aikana.

|  | 197

Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme noudattaneet
riippumattomuutta koskevia relevantteja eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden
kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista, joiden voi kohtuudella ajatella vaikuttavan
riippumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista olivat merkittävimpiä
tarkasteltavana olevan tilikauden tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen
kannalta keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös
tai määräys estää kyseisen seikan julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa
toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskertomuksessa, koska siitä
aiheutuvien epäedullisten vaikutusten voitaisiin kohtuudella odottaa olevan suuremmat kuin
tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.
Muut raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana 28.4.2020 alkaen
yhtäjaksoisesti 6 vuotta.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää
toimintakertomuksen ja vuosikertomukseen sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä
tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa tilintarkastuskertomustamme. Olemme saaneet
toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän tilintarkastuskertomuksen antamispäivää, ja
odotamme saavamme vuosikertomuksen käyttöömme kyseisen päivän jälkeen. Tilinpäätöstä
koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpäätöksen
tilintarkastuksen yhteydessä ja tätä tehdessämme arvioida, onko muu informaatio
olennaisesti ristiriidassa tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suoritettaessa hankkimamme
tietämyksen kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti virheellistä.
Toimintakertomuksen osalta velvollisuutenamme on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus
laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä lukuun ottamatta niitä kestävyysraporttia
koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja
kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat
yhdenmukaisia ja että toimintakertomus on laadittu noudattaen siihen sovellettavia
säännöksiä. Lausuntomme ei kata niitä kestävyysraporttia koskevia tietoja, joista säädetään
kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyttöömme saamaamme
muuhun informaatioon kohdistamamme työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä
muussa informaatiossa on olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava tästä seikasta.
Meillä ei ole tämän asian suhteen raportoitavaa.
Muut lakiin perustuvat lausunnot
Velvollisuutenamme on antaa suorittamamme tilintarkastuksen perusteella lausunto
kirjanpitolain 7 b luvun edellyttämän tuloverokertomuksen rekisteröinnistä ja julkistamisesta.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tuloverokertomuksen rekisteröinnistä ja julkistamisesta.
Lausuntonamme esitämme, että yhtiö ei ole ollut velvollinen rekisteröimään ja julkistamaan
kirjanpitolain 7 b luvussa tarkoitettua tuloverokertomusta päättynyttä tilikautta välittömästi
edeltäneeltä tilikaudelta.
Muut lausunnot
Puollamme tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätöksen vahvistamista. Hallituksen esitys taseen
osoittaman voiton käyttämisestä on osakeyhtiölain mukainen. Puollamme vastuuvapauden
myöntämistä emoyhtiön hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle tarkastamaltamme
tilikaudelta.
Helsingissä, 4. helmikuu ta 2026
Deloitte Oy
Tilintarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KHT

|  | 198

KESTÄVYYSSELVITYKSEN VARMENNUSKERTOMUS
Kesko Oyj:n yhtiökokoukselle
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on
Kesko Oyj:n (0109862-8) toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun mukainen
konsernikestävyysraportti (”K estävyysselvity s”) tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella tietoomme ei ole
tullut seikkaa, joka antaisi meille syyn uskoa, että Kestävyysselvityksessä ei ole kaikilta
olennaisilta osiltaan noudatettu
• kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyysraportointistandardeja (ESRS);
• kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088
muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852
artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia (EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Kesko Oyj on yksilöinyt tiedot
kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen
olennaisuusanalyysi).
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaista
kestävyysselvityksen merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska
kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä säännöstä ESEF-
asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön kestävyystietojen merkitsemistä
koskevien vaatimusten puuttumisen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet Kestävyysselvityksen varmentamisen rajoitetun varmuuden antavana
toimeksiantona noudattaen Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa ja
kansainvälistä varmennustoimeksiantostandardia ISAE 3000 (uudistettu) ”Muut
varmennustoimeksiannot kuin mennyttä aikaa koskevaan taloudelliseen informaatioon
kohdistuva tilintarkastus tai yleisluontoinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.
Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka
mukaan kestävyystarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä
toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten
standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten
noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.

|  | 199

Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Kesko Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• Kestävyysselvityksestä sekä sen laatimisesta ja esittämisestä kirjanpitolain 7 luvussa
säädetyn mukaisesti, mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa määritelty
prosessi, jolla on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista raportointia
varten,
• siitä, että Kestävyysselvityksessä on noudatettu kestävää sijoittamista helpottavasta
kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia, sekä
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia
Kestävyysselvityksen, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä.
Luontaiset rajoitukset kestävyysselvityksen laatimisessa
Kestävyysselvityksen laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuusarviointia relevanttien
raportoitavien seikkojen tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja
valintoja. Kestävyysraportoinnille on myös luonteenomaista, että tämäntyyppisten tietojen
raportointiin liittyy estimaatteja ja olettamuksia, sekä mittaus- ja arviointiepävarmuutta.
Lisäksi raportoidessaan tulevaisuutta koskevia tietoja ESRS-standardien mukaisesti yhtiön on
esitettävä mahdollisia tulevaisuuden tapahtumia koskevat oletukset, ja kerrottava yhtiön
mahdollisista tulevista toimista näihin tapahtumiin liittyen, sekä laadittava tulevaisuutta
koskevat tiedot näiden oletusten pohjalta. Todellinen lopputulos on todennäköisesti erilainen,
koska ennustetut tapahtumat eivät usein toteudu odotetulla tavalla.
Kasvihuonekaasujen määrittämiseen liittyy luontaista epävarmuutta, koska päästökertoimien
ja eri kaasujen päästöjen yhdistämiseen tarvittavien lukuarvojen määrittämisessä käytettävä
tieteellinen tieto on epätäydellistä.
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme rajoitetun varmuuden
siitä, onko Kestävyysselvityksessä väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä, sekä antaa rajoitetun varmuuden antava varmennuskertomus, joka sisältää
lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden
katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa
vaikuttavan päätöksiin, joita käyttäjät tekevät Kestävyysselvityksen perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 (uudistettu) noudattamiseen
kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko
toimeksiannon ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat Kestävyysselvityksen
olennaisen virheellisyyden riskit, ja muodostamme käsityksen toimeksiannon kannalta
relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden
asianmukaiset varmennustoimenpiteet, mutta emme siinä tarkoituksessa, että
pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan
tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia varmennustoimenpiteitä
hankkiaksemme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää
havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys
jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä,
tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen
valvonnan sivuuttamista.
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat toimenpiteet poikkeavat
luonteeltaan ja ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä,
ja ovat niitä suppeampia. Valittavien varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus
perustuvat ammatilliseen harkintaan sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvasta olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun varmuuden antavassa
toimeksiannossa saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka
saataisiin suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.

|  | 200

Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Haastattelimme yrityksen johtoa sekä kestävyyss elvityksen sisältämien tietojen
keräämisestä ja raportoinnista vastaavia henkilöitä konsernitasolla ja tytäryhtiöissä, sekä
organisaation eri tasoilla ja liiketoiminta-alueilla.
• Hankimme haastatteluilla käsityksen yrityksen kestävyysraportointiprosessista, sisäisistä
kontrolleista sekä tietojärjestelmistä kestävyysraportointiprosessiin liittyen.
• Perehdyimme kestävyysselvityksessä esitettyjen tietojen kannalta olennaisiin yhtiön
sisäisiin ohjeistuksiin ja toimintaperiaatteisiin.
• Perehdyimme yhtiön laatimaan taustadokumentaatioon ja asiakirjoihin soveltuvin osin, ja
arvioimme, tukevatko ne kestävyysselvitykseen sisältyvää informaatiota.
• Kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessin osalta arvioimme yrityksen suorittaman
prosessin toteuttamista suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin, sekä sitä, että
kaksoisolennaisuusarvioinnista annetut tiedot ovat ESRS-standardien mukaisia.
• Arvioimme, täyttääkö kestävyysselvitys olennaisia kestävyysteemoja koskevat
ESRS-standardien vaatimukset olennaisilta osin.
• EU-taksonomiatietojen osalta hankimme käsityksen prosessista, joilla yritys on määritellyt
taksonomiakelpoiset ja taksonomian mukaiset taloudelliset toiminnot, sekä arvioimme
näistä annettujen tietojen säännöstenmukaisuutta.
Helsingissä, 4. helmikuu ta 2026
Deloitte Oy
Kestävyystarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KRT

|  | 201

RIIPPUMATTOMAN TILINTARKASTAJAN RAPORTTI KESKO
OYJ:N ESEF-TILINPÄÄTÖKSESTÄ
Kesko Oyj:n hallitukselle
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on
Kesko Oyj:n (y-tunnus 0109862-8) komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu
tilinpäätös (743700OX6HSVMCAHPB95-2025-12-31-0-fi.zip) tilikaudelta 1.1.–31.12.2025.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen
(ESEF-tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät komission teknisen sääntelystandardin
vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa ESEF RTS artiklan 3 mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätöksen päälaskelmat, liitetiedot ja
yhtiön tunnistetiedot iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin artiklan 4
mukaisesti sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen keskinäinen
yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat
tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen ESEF RTS:n vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunvalvonta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden
vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Tilintarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan
tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien
sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista
koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti varmentaa komission
teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko
ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätös merkitty olennaisilta osin komission
teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa varmennus on
suoritettu. Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon
kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat olennaisilta osin
merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten
mukaisesti
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön
tunnistetiedot olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen
sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään yhdenmukaisia.

|  | 202

Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuu tilintarkastajan
harkinnasta. Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen, onko virheestä tai väärinkäytöksestä
johtuvaa olennaista poikkeamaa komission teknisen sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme, että Kesko Oyj:n
ESEF-tilinpäätökseen (743700OX6HSVMCAHPB95-2025-12-31-0-fi.zip) sisältyvät
konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot tilikaudelta
1.1.–31.12.2025 on olennaisilta osin merkitty komission teknisen sääntelystandardin
vaatimusten mukaisesti.
Lausuntomme Kesko Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta tilikaudelta
1.1.–31.12.2025 on annettu tilintarkastuskertomuksellamme 4.2.2026. Tällä raportilla emme
anna konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta lausuntoa tai muuta varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä 4. päivänä helmikuu ta 2026
Deloitte Oy
Tilintarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KHT