iso4217:EUR iso4217:EUR xbrli:shares 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-01-01 2023-12-31 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 743700OX6HSVMCAHPB95 2022-12-31 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2022-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2022-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:TreasurySharesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:MiscellaneousOtherReservesMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfExchangeDifferencesOnTranslationMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 743700OX6HSVMCAHPB95 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember

|  | 1

2024
H A LLITUKSEN
TOIMINTA-
KERTOMUS
JA TILINPÄÄTÖS

|  | 2

HALLITUKSEN
TOIMINTAKERTOMUS

Hallituksen toimintakertomus .................................... | 3
Toimintaympäristö ......................................................... | 3
Tulevaisuuden näkymät ja tulosohjeistus 2025 ........... | 3
Taloudellinen kehitys ..................................................... | 4
Segmentit ........................................................................ | 6
Muutokset konsernin rakenteessa ................................ | 9
Tilikauden keskeisiä tapahtumia ................................... | 9
Katsastuskauden jälkeisiä tapahtumia .......................... | 10
Varsinaisen yhtiökokouksen 2024 päätöksiä ............... | 10
Tilinpäätöksen liitetiedoissa esitetyt tiedot ................. | 10
Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä ...................... | 10
Riskienhallinta ................................................................. | 10
Merkittäviä riskejä ja epävarmuustekijöitä ................... | 11
Voitonjakoehdotus ......................................................... | 12
Varsinainen yhtiökokous................................................ | 12
Osake ja osakemarkkinat ............................................... | 13
Osakeomistuksen jakautuminen ................................... | 14
Hallituksen valtuudet .................................................... | 16
Konsernin keskeiset tunnusluvut .................................. | 17
Tunnuslukujen laskentaperiaatteet ............................... | 18
Kestävyysselvitys ............................................................ | 22

|  | 3

HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS
Kesko on suomalainen kaupan alan pörssiyhtiö. Keskon
ketjutoimintaan kuuluu noin 1 700 kauppaa Suomessa,
Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa,
Liettuassa sekä Puolassa.
Kesko-konsernin raportoitavat segmentit muodostuvat
konsernin toimialoista, joita ovat päivittäistavarakauppa,
rakentamisen ja talotekniikan kauppa sekä autokauppa.
Konsernin emoyhtiö Kesko Oyj on suomalainen, Suomen
lakien mukaan perustettu julkinen osakeyhtiö, jonka Y-
tunnus on 0109862-8. Yhtiön kotipaikka on Helsinki, Suomi
ja sen rekisteröity osoite on PL 1, 00016 KESKO, Suomi.
Yhdessä Kesko ja K-kauppiaat muodostavat K-ryhmän,
jonka vähittäismyynti (ennakkotieto) vuonna 2024 oli noin
15,9 miljardia euroa (alv 0 %).
Toimintaympäristö
K-ryhmän toimintaan vaikuttavia tunnistettuja trendejä ovat
korkotason ja inflaation vaikutukset kuluttajien ja yritysten
luottamukseen ja asiakaskäyttäytymiseen,
kaupungistumisen vaikutus asumiseen, kulutustottumuksiin
ja liikkumiseen sekä väestönmuutos.
Kulutuskäyttäytymisessä korostuu vaivattomuus ja
tottumukset muuttuvat nopeasti. Lisäksi ilmastonmuutos ja
vihreä siirtymä, digitalisaatio ja tekoälyn tuomat
mahdollisuudet vaikuttavat toimintaympäristöön.
Globalisaatio vaikuttaa toimitusketjuihin ja riskienhallinnan
merkitys kasvaa.
Toimintaympäristön keskeiset mahdollisuudet ja riskit
liittyvät taloudellisen toimintaympäristön muutoksiin,
digitaalisiin palveluihin ja tiedolla johtamiseen,
geopoliittiseen tilanteeseen, kestävään hankintaan ja
ihmisoikeuksiin ja ilmastonmuutokseen. Kehittymässä olevia
riskejä ovat luontokato sekä sään ääri-ilmiöt. Riskejä on
kuvattu tarkemmin tämän toimintakertomuksen Merkittäviä
riskejä ja epävarmuustekijöitä -osassa.
Tulevaisuuden näkymät ja
tulosohjeistus 2025
Kesko-konsernin tulosohjeistus annetaan kuluvalta vuodelta
2025 ja sitä verrataan vuoteen 2024.
Toimintaympäristön arvioidaan paranevan vuoden 2025
aikana, mutta jatkuvan silti verrattain haastavana. Keskon
vertailukelpoisen liikevoiton ennakoidaan paranevan vuonna
2025. Yhtiö arvioi vuonna 2025 vertailukelpoisen liikevoiton
olevan haarukassa 640-740 miljoonaa euroa. Tulosohjeistus
perustuu arvioon asteittain paranevasta suhdanteesta
kaikissa Keskon toimintamaissa. Keskeisiä näkymiin
vaikuttavia epävarmuustekijöitä ovat kuluttajaluottamuksen
ja investointihalukkuuden kehitys, sekä geopoliittiset kriisit
ja jännitteet.
Päivittäistavarakaupassa kuluttaja-asiakaskaupan ja
foodservice-markkinan arvioidaan pysyvän vakaana.
Vuonna 2025 päivittäistavarakaupan vertailukelpoisen
liikevoittomarginaalin arvioidaan pysyvän selvästi yli 6 %:n
tasolla huolimatta hintapanostuksista ja investoinneista
kauppapaikkaverkostoon yhtiön vuosille 2024-2026
tekemän strategian mukaisesti.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupassa suhdanteen
ennakoidaan paranevan vuoden 2025 aikana historiallisen
matalalta tasolta. Rakentamisen ja talotekniikan kaupan
kannattavuuden arvioidaan paranevan vuodesta 2024.
Autokaupassa uusien autojen markkinan ennakoidaan
pysyvän matalalla tasolla. Käytettyjen autojen ja palveluiden
kysynnän arvioidaan säilyvän hyvänä. Autokaupan
kannattavuuden arvioidaan pysyvän hyvällä tasolla vuonna
2025 huolimatta uusien autojen heikosta kysynnästä.

|  | 4

Taloudellinen kehitys
Liikevaihto ja tulos 2024

1-12/2024 | Liikevaihto, milj. € | Kehitys, % | Kehitys, vertailu- kelpoinen, % | Liikevoitto, vertailu- kelpoinen, milj. € | Muutos, milj. €
Päivittäistavarakauppa | 6 381,4 | +0,5 | +0,4 | 438,0 | -6,8
Rautakauppa | 2 160,7 | +13,0 | -6,9 | 57,9 | -7,1
Tekninen kauppa | 2 255,0 | -3,8 | -5,2 | 90,5 | -38,1
Kesko Senukai | - | - | - | 20,9 | +1,9
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa yhteensä | 4 351,6 | +3,8 | -6,0 | 169,1 | -43,3
Autokauppa | 1 209,4 | -4,2 | -4,0 | 69,3 | -13,3
Yhteiset toiminnot ja eliminoinnit | -22,4 | - | - | -26,4 | +1,4
Yhteensä | 11 920,1 | +1,2 | -2,3 | 650,1 | -62,0

Konsernin liikevaihto kasvoi 1,2 %. Vertailukelpoisesti
liikevaihto laski 2,3 %. Liikevaihto laski vertailukelpoisesti
Suomessa 1,8 % ja muissa toimintamaissa se laski 5,1 %.
Vertailukelpoinen muutos-% on laskettu paikallisissa
valuutoissa ja ilman toteutuneiden yrityskauppojen
vaikutusta.
Päivittäistavarakaupassa liikevaihto kasvoi 0,5 %. Myynti K-
ruokakauppa-ketjuille kasvoi 1,0 %. Kespron foodservice-
liiketoiminnan liikevaihdon kasvu oli 1,3 %.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevaihto kasvoi
3,8 %. Liikevaihto laski vertailukelpoisesti 6,0 %.
Liikevaihdon kehitykseen vaikutti heikko rakentamisen
suhdanne. Teknisen kaupan liikevaihto laski 3,8 %, ja
vertailukelpoisesti se laski 5,2 %. Rautakaupassa liikevaihto
kasvoi 13,0 % yritysostojen ansiosta, ja vertailukelpoisesti se
laski 6,9 %. Tanskalainen Davidsen-rautakauppaketju on
yhdistelty rakentamisen ja talotekniikan kaupan toimialan
lukuihin 1.2.2024 alkaen.
Autokaupan toimialan liikevaihto laski 4,2 %. Liikevaihto
laski vertailukelpoisesti 4,0 %. Autokaupassa uusien autojen
liikevaihto laski ja liikevaihto kasvoi käytetyissä autoissa ja
palveluissa. Vertailukaudella uusien autojen liikevaihtoa
kasvatti autojen saatavuuden parantumisen myötä
purkautunut tilauskanta. Urheilukaupassa liikevaihto laski.
Konsernin vertailukelpoinen liikevoitto oli 650,1 milj. euroa
(712,0 milj. euroa) ja se laski 62,0 milj. euroa.
Päivittäistavarakaupan vertailukelpoinen liikevoitto laski
6,8 milj. euroa. Rakentamisen ja talotekniikan kaupan
vertailukelpoinen liikevoitto laski 43,3 milj. euroa.
Vertailukelpoinen liikevoitto laski liikevaihdon laskusta
johtuen, johon pääosin vaikutti heikko rakentamisen
suhdanne. Ensimmäisellä vuosipuoliskolla erityisesti
aurinkoenergiatuotteiden liikevaihto ja bruttokate alittivat
vertailukauden tason. Vertailukelpoinen liikevoitto laski
kaikissa toimintamaissa. Onnisen vertailukelpoinen
liikevoitto Suomessa oli 69,0 milj. euroa (90,8 milj. euroa).
Suomessa rautakaupan kannattavuus pysyi hyvällä tasolla.
Rautakaupan kannattavuutta rasittivat Davidsenin
yritysostoon liittyvien käyvän arvon kohdistusten
kulukirjaukset 2,5 milj. euroa. Kesko Senukain
yhteisyritystulososuus oli 1,9 milj. euroa vertailukautta
korkeampi. Autokaupan toimialan vertailukelpoinen
liikevoitto laski 13,3 milj. euroa. Vertailukelpoinen liikevoitto
laski autokaupan liiketoiminnoissa 11,4 milj. euroa
liikevaihdon laskun myötä. Urheilukaupassa
vertailukelpoinen liikevoitto laski 1,9 milj. euroa
vertailukauteen verrattuna.

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät, milj. € | 1-12/2024 | 1-12/2023
Liikevoitto, vertailukelpoinen | 650,1 | 712,0
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  |
+myyntivoitot | +11,4 | +0,4
-myyntitappiot | -1,6 | -1,0
-arvonalentumiset | -40,0 | -
+/-rakennejärjestelyt | -40,4 | -16,1
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät yhteensä | -70,6 | -16,7
Liikevoitto | 579,5 | 695,4

|  | 5

Merkittävimmät vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
olivat Norjan Byggmakker-rautakauppaketjuun kohdistuva
liikearvon arvonalentuminen, 40,0 milj. euroa, Ruotsin K-
Rauta-ketjun uudelleenjärjestelykulut, kun Ruotsin
rautakaupan toiminnot keskitettiin K-Bygg-ketjuun, Neste K
-ketjun lopetuskulut sekä yritysostoihin liittyvät kulut.
Byggmakkerin liikearvon arvonalentumiseen vaikuttivat
liiketoiminnan odotuksia heikompi tuloskehitys sekä Norjan
rakentamisen markkinan heikko suhdanne ja korkea
korkotaso.
K-ryhmän (Keskon ja ketjukauppojen) vähittäis- ja
yritysasiakasmyynti (alv 0 %) oli 15 853,0 milj. euroa ja se
laski 2,2 %. K-Plussa-verkostossa edellisen 12 kuukauden
aikana asioineiden K-Plussa-kanta-asiakasohjelmaan
kuuluvien talouksien määrä oli 2,6 miljoonaa ja K-Plussa-
korttia käyttäneitä asiakkaita oli 3,4 miljoonaa.
Nettorahoituskulut, tuloverot ja tulos/
osake

| 1-12/2024 | 1-12/2023
Nettorahoituskulut, milj. € | -111,7 | -83,9
Leasingvelkojen korot, milj. € | -78,6 | -73,4
Tulos ennen veroja, vertailukelpoinen, milj. € | 543,0 | 630,4
Tulos ennen veroja, milj. € | 471,5 | 613,5
Tuloverot, milj. € | -92,0 | -118,0
Tulos/osake, vertailukelpoinen, € | 1,11 | 1,28
Tulos/osake, € | 0,95 | 1,25
Oma pääoma/osake, € | 6,84 | 6,93

Konsernin nettorahoituskulujen kasvuun vaikuttivat
korollisen velan määrän kasvu sekä korkotason nousu.
Nettorahoituskuluja pienensi osaltaan korkojohdannaisten
positiivinen käyvän arvon muutos. Osuus osakkuusyritysten
tuloksista oli 3,8 milj. euroa (2,1 milj. euroa).
Konsernin efektiivinen veroaste oli 19,5 % (19,2 %).
Konsernin tulos osaketta kohden ja vertailukelpoinen tulos
osaketta kohden laskivat vertailukaudesta.
Rahavirta ja rahoitusasema

Milj. € | 1-12/2024 | 1-12/2023
Liiketoiminnan rahavirta | 1 008,2 | 1 049,5
Investointien rahavirta | -597,5 | -590,2
Rahoituksen rahavirta | -149,8 | -492,2

Milj. € | 31.12.2024 | 31.12.2023
Likvidit varat | 488,1 | 227,3
Korolliset velat | 3 396,3 | 2 787,0
Leasingvelat | 2 051,0 | 1 997,9
Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja | 857,2 | 561,9
Korolliset nettovelat/käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta | 1,1 | 0,7
Nettovelkaantumisaste, % | 106,3 | 92,8
Omavaraisuusaste, % | 32,5 | 35,8

Konsernin liiketoiminnan rahavirta oli 1 008,2 milj. euroa
(1 049,5 milj. euroa). Kehitykseen vaikutti osaltaan
vertailukautta heikompi tuloskehitys ja maksettujen
nettokorkojen määrän kasvu.
Konsernin investointien rahavirta oli -597,5 milj. euroa
(-590,2 milj. euroa). Investointien rahavirtaan sisältyi
positiivinen 0,5 milj. euron (54,3 milj. euroa) erä konsernin
likvideihin varoihin kuuluvien korkorahastojen
lunastuksesta.
Konsernin nettovelan määrää ilman leasingvelkoja
kasvattivat toteutetut yritysostot sekä investoinnit
päivittäistavarakaupan kauppapaikkapaikkaverkostoon ja
Onnisen logistiikkakeskukseen.
Investoinnit

Milj. € | 1-12/2024 | 1-12/2023
Investoinnit | 675,9 | 678,9
Kauppapaikkainvestoinnit | 289,2 | 300,3
Yritysostot | 172,9 | 141,1
It-investoinnit | 18,0 | 25,0
Muut investoinnit | 195,8 | 212,5
1.1.2024 alkaen Kespron noutotukkuinvestoinnit raportoidaan kauppapaikkainvestointeina. Aiemmin ne raportoitiin muina investointeina. Vertailukausien luvut on muutettu vastaavasti.

Kauppapaikkainvestoinnit laskivat 11,1 milj. euroa
vertailukaudesta. Investointeihin sisältyy maaliskuussa
ostetut kauppakiinteistöt Espoossa ja Salossa, joissa Keskon
päivittäistavarakauppa on pitkään toiminut
päävuokralaisena.
Muihin investointeihin sisältyy 82,8 milj. euroa (90,1 milj.
euroa) Onnisen ja K-Auton Hyvinkäälle rakenteilla olevan
logistiikkakeskuksen investointia. Rakennushanke valmistuu
vuonna 2025.
Investointeihin sisältyy 31.1.2024 toteutunut tanskalaisen
rautakauppayrityksen Davidsen Koncernen A/S:n yritysosto
ja 1.9.2024 toteutunut Autotalo Lohjan yritysosto.
Vertailukauden investointeihin sisältyi Norjassa 1.3.2023
toteutunut Elektroskandia Norge AS:n yritysosto ja
Ruotsissa 5.4.2023 toteutunut Zenitec Sweden AB:n
yritysosto.

|  | 6

Segmentit
Uusi segmenttirakenne
Keskon toimialarakenteen sisältö ja segmenttiraportointi
muuttui 1.4.2023 alkaen. Urheilukauppa siirtyi osaksi
autokaupan toimialaa. Aiemmin urheilukauppa on ollut osa
rakentamisen ja talotekniikan kaupan toimialaa.
Vertailukausien tiedot on muutettu vastaamaan uutta
segmenttirakennetta. Kesko julkisti uudistetun
segmenttirakenteen mukaiset vertailutiedot vuodelta 2022
sekä vuoden 2023 ensimmäiseltä vuosineljännekseltä
25.5.2023.
Päivittäistavarakauppa

| 1-12/2024 | 1-12/2023
Liikevaihto, milj. € | 6 381,4 | 6 351,6
Liikevoitto, vertailukelpoinen, milj. € | 438,0 | 444,8
Liikevoitto-%, vertailukelpoinen | 6,9 | 7,0
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 16,0 | 17,4
Investoinnit, milj. € | 276,0 | 303,7
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 6 346 | 6 257

Päivittäistavarakaupan liikevaihto oli 6 381,4 milj. euroa
(6 351,6 milj. euroa), ja se kasvoi 0,5 %. Myynti K-
ruokakauppa-ketjuille kasvoi 1,0 %. Kespron foodservice-
liiketoiminnan liikevaihdon kasvu oli 1,3 %.
Vähittäiskaupassa päivittäistavaroiden

Liikevaihto, milj. € | 1-12/2024 | 1-12/2023 | Kehitys, % | Vertailu- kelpoinen kehitys, %
Myynti K-ruokakaupoille | 4 529,3 | 4 484,0 | +1,0 | +1,0
K-Citymarket, käyttötavara | 602,6 | 615,5 | -2,1 | -2,1
Kespro | 1 169,6 | 1 154,9 | +1,3 | +1,3
Muut | 79,8 | 97,3 | -18,0 | -21,8
Yhteensä | 6 381,4 | 6 351,6 | +0,5 | +0,4

kokonaismarkkinoiden Suomessa (sis. alv) arvioidaan
kasvaneen noin 2,0 % (Päivittäistavarayhdistys ry, PTY) ja
vähittäishintojen arvioidaan nousseen noin 0,5 % (sis. alv,
Tilastokeskus). K-ryhmän päivittäistavaramyynti kasvoi
0,9 % (sis. alv). Ruoan verkkokaupan myynti kasvoi 13,5 %.
Sen osuus K-ryhmän päivittäistavaramyynnistä (sis. alv) oli
noin 3,7 %. Verkkokaupan palveluita tarjoavat kaikki K-
ryhmän ruokakauppaketjut, ja verkkokaupan palveluita
tarjoavien K-ruokakauppojen lukumäärä oli katsauskauden
lopussa 776 kauppaa, joka on kasvanut edellisestä vuodesta
47 kaupalla. Foodservice-liiketoiminnassa
kokonaismarkkinan arvioidaan laskeneen 1,1 %
(Päivittäistavarayhdistys ry, PTY). Kespron
markkinaosuuden arvioidaan edelleen kasvaneen.
Päivittäistavarakaupan vertailukelpoinen liikevoitto oli
438,0 milj. euroa (444,8 milj. euroa), ja se laski 6,8 milj.
euroa. Vertailukelpoisen liikevoiton kehitykseen vaikuttivat
osaltaan kauppapaikkakustannusten kasvu ja K-
Citymarketin käyttötavaran liikevaihdon lasku. Kespron
vertailukelpoinen liikevoitto 77,8 oli milj. euroa (75,0 milj.
euroa). Päivittäistavarakaupan liikevoitto oli 420,9 milj.
euroa (443,6 milj. euroa). Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat
erät olivat -17,2 milj. euroa (-1,3 milj. euroa) ja ne liittyivät
pääosin Neste K -ketjun lopettamiseen.
Päivittäistavarakaupan investoinnit olivat 276,0 milj. euroa
(303,7 milj. euroa). Kauppapaikkainvestoinnit olivat
255,2 milj. euroa (265,0 milj. euroa).
Kauppapaikkainvestointeihin sisältyy maaliskuussa ostetut
kauppakiinteistöt Espoossa ja Salossa, joissa Keskon
päivittäistavarakauppa on pitkään toiminut
päävuokralaisena.

|  | 7

Rakentamisen ja talotekniikan kauppa

| 1-12/2024 | 1-12/2023
Liikevaihto, milj. € | 4 351,6 | 4 193,2
Rautakauppa | 2 160,7 | 1 912,1
Tekninen kauppa | 2 255,0 | 2 344,7
Liikevoitto, vertailukelpoinen, milj. € | 169,1 | 212,5
Rautakauppa | 57,9 | 65,0
Tekninen kauppa | 90,5 | 128,5
Kesko Senukai | 20,9 | 19,0
Liikevoitto-%, vertailukelpoinen | 3,9 | 5,1
Rautakauppa | 2,7 | 3,4
Tekninen kauppa | 4,0 | 5,5
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 7,8 | 11,4
Investoinnit, milj. € | 293,7 | 273,0
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 6 538 | 6 073

Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevaihto kasvoi
3,8 %. Liikevaihto laski vertailukelpoisesti 6,0 %.
Liikevaihdon kehitykseen vaikutti heikko rakentamisen
suhdanne. Teknisen kaupan liikevaihto laski 3,8 %, ja
vertailukelpoisesti se laski 5,2 %. Rautakaupassa liikevaihto
kasvoi 13,0 % toteutuneiden yritysostojen ansiosta, ja
vertailukelpoisesti se laski 6,9 %. Tanskalainen Davidsen-
rautakauppaketju on yhdistelty rakentamisen ja
talotekniikan kaupan toimialan lukuihin 1.2.2024 alkaen.
Liikevaihdon euromääräistä kehitystä kasvattivat Puolan
zlotyn ja Ruotsin kruunun vahvistuminen suhteessa euroon
ja sitä laski Norjan kruunun heikentyminen suhteessa
euroon.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevaihto Suomessa
oli 1 967,9 milj. euroa (2 115,0 milj. euroa) ja se laski 7,0 %.
Ulkomaan toimintojen liikevaihto oli 2 383,7 milj. euroa
(2 078,2 milj. euroa) ja se kasvoi 14,7 % toteutuneiden
yritysostojen ansiosta. Ulkomaan toimintojen liikevaihto
laski vertailukelpoisesti 5,1%.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan vertailukelpoinen
liikevoitto oli 169,1 milj. euroa (212,5 milj. euroa), ja se laski
43,3 milj. euroa. Vertailukelpoinen liikevoitto laski
liikevaihdon laskusta johtuen, johon pääosin vaikutti heikko
rakentamisen suhdanne. Ensimmäisellä vuosipuoliskolla
erityisesti aurinkoenergiatuotteiden liikevaihto ja bruttokate
alittivat vertailukauden tason. Vertailukelpoinen liikevoitto
laski kaikissa toimintamaissa. Onnisen vertailukelpoinen
liikevoitto Suomessa oli 69,0 milj. euroa (90,8 milj. euroa).
Suomessa rautakaupan kannattavuus pysyi hyvällä tasolla.
Rautakaupan kannattavuutta rasittivat Davidsenin
yritysostoon liittyvien käyvän arvon kohdistusten
kulukirjaukset 2,5 milj. euroa. Kesko Senukain
yhteisyritystulososuus oli 1,9 milj. euroa vertailukautta
korkeampi.

Liikevaihto, milj. € | 1-12/2024 | 1-12/2023 | Kehitys, % | Vertailu- kelpoinen kehitys, %
Rautakauppa, Suomi | 888,4 | 937,6 | -5,3 | -5,3
K-Rauta, Ruotsi | 101,6 | 149,8 | -32,2 | -
K-Bygg, Ruotsi | 277,0 | 280,0 | -1,1 | -5,1
Byggmakker, Norja | 517,9 | 547,6 | -5,4 | -5,2
Davidsen, Tanska | 379,8 | - | - | -
Rautakauppa yhteensä | 2 160,7 | 1 912,1 | +13,0 | -6,9
Tekninen kauppa, Suomi | 1 132,1 | 1 234,0 | -8,3 | -8,3
Tekninen kauppa, Ruotsi | 130,6 | 132,8 | -1,7 | -3,2
Tekninen kauppa, Norja | 501,7 | 517,5 | -3,0 | -5,0
Tekninen kauppa, Baltia | 127,4 | 129,1 | -1,3 | -1,3
Tekninen kauppa, Puola | 368,1 | 336,9 | +9,3 | +3,6
Tekninen kauppa yhteensä | 2 255,0 | 2 344,7 | -3,8 | -5,2
Yhteensä | 4 351,6 | 4 193,2 | +3,8 | -6,0
Ruotsissa K-Rauta-ketjun liiketoiminnan uudelleenjärjestely saatiin päätökseen joulukuussa 2024. Loka-marraskuun 2024 aikana 8 K-Rauta-kauppaa siirtyi K- Bygg-ketjuun. K-Byggin vertailukelpoinen liikevaihdon kehitys on laskettu paikallisessa valuutassa ja lisäämällä vertailukauden lukuihin siirtyneiden K-Rauta- kauppojen liikevaihto kaupan ketjumuutosta vastaavana ajankohtana.

Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevoitto oli
116,3 milj. euroa (201,9 milj. euroa). Vertailukelpoisuuteen
vaikuttavat erät olivat -52,8 milj. euroa (-10,5 milj. euroa).
Merkittävimmät vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
olivat Norjan Byggmakker-rautakauppaketjuun kohdistuva
liikearvon arvonalentuminen, 40,0 milj. euroa, Ruotsin K-
Rauta-ketjun uudelleenjärjestelykulut, kun Ruotsin
rautakaupan toiminnot keskitettiin K-Bygg-ketjuun, sekä
yritysostoihin liittyvät kulut. Byggmakkerin liikearvon
arvonalentumiseen vaikuttivat liiketoiminnan odotuksia
heikompi tuloskehitys sekä Norjan rakentamisen markkinan
heikko suhdanne ja korkea korkotaso.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan investoinnit olivat
293,7 milj. euroa (273,0 milj. euroa). Investointeihin sisältyy
82,8 milj. euroa Onnisen ja K-Auton Hyvinkäälle rakenteilla
olevan logistiikkakeskuksen investointia. Rakennushanke
valmistuu vuonna 2025. Investointeihin sisältyy 31.1.2024

|  | 8

toteutunut tanskalaisen rautakauppayrityksen Davidsen
Koncernen A/S:n yritysosto. Vertailukauden investointeihin
sisältyi Norjassa 1.3.2023 toteutunut Elektroskandia Norge
AS:n yritysosto sekä Ruotsissa 5.4.2023 toteutunut Zenitec
Sweden AB:n yritysosto.
Autokauppa

| 1-12/2024 | 1-12/2023
Liikevaihto, milj. € | 1 209,4 | 1 262,3
Autokauppa | 1 040,9 | 1 078,6
Urheilukauppa | 168,7 | 183,9
Liikevoitto, vertailukelpoinen, milj. € | 69,3 | 82,6
Autokauppa | 61,7 | 73,1
Urheilukauppa | 7,6 | 9,5
Liikevoitto-%, vertailukelpoinen | 5,7 | 6,5
Autokauppa | 5,9 | 6,8
Urheilukauppa | 4,5 | 5,1
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 13,8 | 15,8
Investoinnit, milj. € | 89,0 | 80,3
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 1 556 | 1 531

Liikevaihto, milj. € | 1-12/2024 | 1-12/2023 | Kehitys, % | Vertailu- kelpoinen kehitys, %
Autokauppa | 1 040,9 | 1 078,6 | -3,5 | -3,3
Urheilukauppa | 168,7 | 183,9 | -8,3 | -8,3
Yhteensä | 1 209,4 | 1 262,3 | -4,2 | -4,0

Autokaupan toimialan liikevaihto laski 4,2 %. Liikevaihto
laski vertailukelpoisesti 4,0 %. Autokaupassa uusien autojen
liikevaihto laski ja liikevaihto kasvoi käytetyissä autoissa ja
palveluissa. Vertailukaudella uusien autojen liikevaihtoa
kasvatti autojen saatavuuden parantumisen myötä
purkautunut tilauskanta. Urheilukaupassa liikevaihto laski.
Henkilö- ja pakettiautojen yhteenlaskettu
ensirekisteröintien markkinakehitys oli -15,2 %. Autokaupan
maahantuomien Volkswagen-, Audi-, SEAT-, CUPRA-,
Porsche- ja Bentley-henkilöautojen sekä Volkswagen-
pakettiautojen yhteenlaskettu markkinaosuus oli 14,5 %
(15,1 %).
Autokaupan toimialan vertailukelpoinen liikevoitto oli
69,3 milj. euroa (82,6 milj. euroa). Vertailukelpoinen
liikevoitto laski autokaupan liiketoiminnoissa 11,4 milj. euroa
liikevaihdon laskun myötä. Urheilukaupassa
vertailukelpoinen liikevoitto laski 1,9 milj. euroa
vertailukauteen verrattuna.
Autokaupan toimialan liikevoitto oli 69,3 milj. euroa
(82,4 milj. euroa). Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
olivat 0,0 milj. euroa (-0,1 milj. euroa).
Autokaupan investoinnit olivat 89,0 milj. euroa (80,3 milj.
euroa). Investointeihin sisältyy 1.9.2024 toteutunut Autotalo
Lohjan yritysosto.

|  | 9

Muutokset konsernin rakenteessa
Kesko osti 90 % tanskalaisen rautakauppayrityksen
Davidsen Koncernen A/S:n osakekannasta 31.1.2024.
Autotalo Lohjan yritysosto toteutui 1.9.2024.
Tilikauden keskeisiä tapahtumia
Keskon hallitus nimitti Keskon toimitusjohtajaksi ja Kesko-
konsernin pääjohtajaksi Jorma Rauhalan 1.2.2024 alkaen
Mikko Helanderin jäädessä eläkkeelle. Kesko tiedotti
8.12.2023 pääjohtaja Mikko Helanderin aikomuksesta siirtyä
eläkkeelle vuoden 2024 aikana. (Pörssitiedote 19.12.2023)
Kesko tiedotti elokuussa 2023 laajentavansa
liiketoimintaansa Tanskaan ja ostavansa 90 % Davidsen
Koncernen A/S:n osakekannasta. Euroopan komissio
hyväksyi kaupan 5.1.2024 ilman ehtoja. Kauppa toteutui
31.1.2024. (Sijoittajauutiset 23.8.2023 ja 31.1.2024)
Kesko luopui Neste K -liikenneasemista, joissa se vastasi
päivittäistavarakaupasta sekä oheispalveluista. Kesko
vetäytyi vuoden aikana 64 Neste K -liikenneaseman
toiminnasta. Asemien palvelut jatkuvat Nesteen palveluna.
Luopumisen taustalla on päivittäistavarakaupan roolin
pieneneminen liikenneasemilla. (Sijoittajauutinen 23.1.2024)
Kesko Oyj:n talous- ja rahoitusjohtaja, CFO Jukka Erlund
ilmoitti siirtyvänsä pois Keskon palveluksesta ja aloittavansa
Fazer-konsernin talous- ja rahoitusjohtajana. Erlund toimi
Keskon talous- ja rahoitusjohtajana sekä
konsernijohtoryhmän jäsenenä marraskuusta 2011 lähtien.
(Pörssitiedote 13.2.2024)
Keskon rakentamisen ja talotekniikan kaupan
toimialajohtajaksi ja konsernijohtoryhmän jäseneksi
nimitettiin Sami Kiiski ja autokaupan vt. toimialajohtajaksi ja
konsernijohtoryhmän jäseneksi Johanna Ali 1.4.2024
alkaen. (Pörssitiedote 20.3.2024)
Keskon talous- ja rahoitusjohtajaksi (CFO) ja
konsernijohtoryhmän jäseneksi nimitettiin 1.6.2024 alkaen
KTM Anu Hämäläinen ja Keskon lakiasioista ja
vastuullisuudesta vastaavaksi johtajaksi ja
konsernijohtoryhmän jäseneksi nimitettiin 1.6.2024 alkaen
OTK, varatuomari Lasse Luukkainen. (Pörssitiedote
14.5.2024)
Keskon hallitus vahvisti yhtiön päivitetyn strategian. Keskon
strategian peruspilarit pysyivät ennallaan, mutta
kilpailuetuja ja tavoitteita kirkastettiin toimialoittain. Keskon
kasvustrategian ytimessä on edelleen kannattava kasvu
kolmella valitulla toimialalla: päivittäistavarakaupassa,
rakentamisen ja talotekniikan kaupassa sekä autokaupassa.
(Sijoittajauutinen 4.6.2024)
Keskon autokaupan toimialajohtajaksi ja
konsernijohtoryhmän jäseneksi nimitettiin 4.6.2024 alkaen
KTM Johanna Ali. (Pörssitiedote 4.6.2024)
Kesko perusti vihreän rahoituksen viitekehyksen (Green
Finance Framework) vihreiden lainainstrumenttien
liikkeeseenlaskua varten. (Sijoittajauutinen 4.6.2024)
Keskon kaksi suurinta osakkeenomistajaa äänimäärän
perusteella olivat 1.9.2024 K-kauppiasliitto ry ja
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen. Edellä mainitut
osakkeenomistajat käyttivät nimeämisoikeuttaan
osakkeenomistajien nimitystoimikuntaan. Keskon
osakkeenomistajien nimitystoimikunnan jäsenet ovat Pauli
Jaakola, diplomikauppias, K-kauppiasliitto ry:n nimeämänä,
Jouko Pölönen, toimitusjohtaja, Keskinäinen
Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen nimeämänä ja Esa Kiiskinen,
Keskon hallituksen puheenjohtaja. Toimikunta valitsi
järjestäytymiskokouksessaan 23.9.2024 Pauli Jaakolan
jatkamaan toimikunnan puheenjohtajana. (Pörssitiedotteet
7.6.2024 ja 23.9.2024)
Kesko on sopinut ostavansa kolme rautakauppatoimijaa
Tanskassa: Roslev Trælasthandel A/S:n, Tømmergaarden
A/S:n sekä CF Petersen & Søn A/S:n. Ostettavien yritysten
liikevaihto on yhteensä noin 400 miljoonaa euroa.
Yritysostot ovat osa Keskon Pohjois-Eurooppaan
keskittyvää kasvustrategiaa ja toteutuessaan ne tekevät
Keskon tytäryhtiö Davidsenista merkittävän maanlaajuisen
toimijan Tanskan rautakauppamarkkinoilla. Kaikkien kolmen
yrityskaupan toteutuminen edellyttää kilpailuviranomaisten
hyväksyntää sekä tiettyjen muiden ehtojen täyttymistä.
Yrityskauppojen odotetaan toteutuvan viimeistään vuoden
2025 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. (Sijoittajauutinen
14.8.2024)
Kilpailu- ja kuluttajavirasto tutki Kesko-konserniin kuuluvan
Onnisen sekä usean muun yrityksen toimintaa muovisten
LVI- ja infraputkituotteiden markkinoilla noin kymmenen
vuoden ajan. Tutkinta koski tapahtumia, jotka ajoittuvat
vuosiin 2009-2016. Kesko tiesi vireillä olevasta tutkinnasta
ostaessaan Onnisen vuonna 2016. Kesko ei ollut missään
vaiheessa tutkintaa epäiltynä rikkomuksista. Vuonna 2022
Kilpailu- ja kuluttajavirasto päätti viedä asian
markkinaoikeuden ratkaistavaksi ja vaati seuraamusmaksun
määräämistä Onniselle ja muille asianosaisille yrityksille.
28.8.2024 antamassaan päätöksessä markkinaoikeus
hylkäsi kaikki Kilpailu- ja kuluttajaviraston vaatimukset.

|  | 10

Lisäksi markkinaoikeus määräsi Kilpailu- ja kuluttajaviraston
korvaamaan Onnisen oikeudenkäyntikuluja.
Markkinaoikeuden päätös on lainvoimainen lukuun
ottamatta kysymystä oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
(Sijoittajauutinen 28.8.2024)
Kesko ja Pohjoismaiden Investointipankki (NIB)
allekirjoittivat 7-vuotisen 150 miljoonan euron
vastuullisuussidonnaisen lainasopimuksen, jonka
korkomarginaali huomioi sen, miten Kesko saavuttaa tietyt
päästöille ja ruokahävikille asetetut vastuullisuustavoitteet.
(Sijoittajauutinen 13.9.2024)
Kesko kertoi laskevansa liikkeeseen 300 miljoonan euron
suuruisen vakuudettoman senioriehtoisen vihreän
joukkovelkakirjalainan, jonka maturiteetti on noin viisi
vuotta ja neljä kuukautta ja se erääntyy 2.2.2030.
Joukkovelkakirjalainalle maksetaan kiinteää 3,500 prosentin
vuotuista korkoa. Joukkovelkakirjalainan emissiohinta oli
99,317 prosenttia. Lainan liikkeeseenlaskupäivä oli
2.10.2024 ja kaupankäynti joukkovelkakirjalainalla alkoi
4.10.2024 Nasdaq Helsinki Oyj:n vastuullisten
joukkovelkakirjalainojen listalla. Joukkovelkakirjalainan
liikkeeseenlaskusta kertyvät nettotuotot käytetään Keskon
toukokuussa 2024 laatiman vihreän rahoituksen
viitekehyksen mukaisesti vihreiden hankkeiden tai
omaisuuserien rahoittamiseen tai uudelleenrahoittamiseen
tai muutoin kyseisen viitekehyksen mukaisesti.
(Pörssitiedotteet 20.9.2024, 25.9.2024 ja 2.10.2024)
Katsastuskauden jälkeisiä
tapahtumia
Kesko ilmoitti 14.8.2024 ostavansa Roslev Trælasthandel
A/S:n sekä kaksi muuta tanskalaista rautakauppatoimijaa.
Roslev Trælasthandelin yritysosto on saanut kaikki
tarvittavat kilpailuviranomaisten hyväksynnät ja kauppa
toteutui 31.1.2025. (Sijoittajauutinen 31.1.2025)
Varsinaisen yhtiökokouksen 2024
päätöksiä
Keskon 26.3.2024 pidetty varsinainen yhtiökokous vahvisti
yhtiön vuoden 2023 tilinpäätöksen. Yhtiökokous päätti, että
vuodelta 2023 vahvistetun taseen perusteella osinkoa
jaetaan osingonjakohetkellä yhtiön ulkopuolisessa
omistuksessa oleville osakkeille 1,02 euroa osaketta kohden.
Muu osa voitonjakokelpoisista varoista jätetään omaan
pääomaan. Osinko maksetaan neljässä erässä. Osingon
ensimmäisen erän 0,26 euroa osakkeelta täsmäytyspäivä oli
28.3.2024 ja maksupäivä 9.4.2024. Osingon toisen erän
0,25 euroa osakkeelta täsmäytyspäivä oli 16.7.2024 ja
maksupäivä 23.7.2024. Osingon kolmannen erän 0,26 euroa
osakkeelta täsmäytyspäivä oli 15.10.2024 ja maksupäivä
22.10.2024. Osingon neljännen erän 0,25 euroa osakkeelta
täsmäytyspäivä oli 14.1.2025 maksupäivä 21.1.2025. Hallitus
valtuutettiin tarvittaessa päättämään osingon toiselle,
kolmannelle ja/tai neljännelle maksuerälle uudet
osingonmaksun täsmäytyspäivät ja maksupäivät, mikäli
Suomen arvo-osuusjärjestelmän säädökset tai säännöt
muuttuvat tai muutoin sitä edellyttävät.
Varsinaisen yhtiökokouksen päätöksistä tiedotettiin
tarkemmin pörssitiedotteella 26.3.2024.
Tilinpäätöksen liitetiedoissa esitetyt
tiedot
Konsernin henkilöstöä koskevat tiedot on esitetty
liitetiedossa 2.5.
Rahoitusriskit on esitetty liitetiedossa 4.3 ja tiedot käypään
arvoon arvostetuista rahoitusvälineistä on esitetty
liitetiedossa 4.5.
Lähipiiritapahtumat on esitetty liitetiedossa 5.2.
Tiedot riita-asioista sekä oikeus- ja viranomaisprosesseista
on esitetty liitetiedossa 5.4.
Selvitys hallinto- ja
ohjausjärjestelmästä
Kesko Oyj laatii selvityksen hallinto- ja ohjausjärjestelmästä
noudattaen Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n 1.1.2025
voimaan tulleen hallinnointikoodin 2025
raportointivaatimuksia. Kesko Oyj esittää selvityksen
hallituksen toimintakertomuksesta erillisenä kertomuksena.
Riskienhallinta
Keskossa riskienhallinta on ennakoivaa ja oleellinen osa
päivittäistä johtamista liiketoimintaan liittyvien
mahdollisuuksien ja uhkien arvioimiseksi ja hallitsemiseksi.
Keskon toimialat ja yhteiset toiminnot vastaavat
toimintaansa liittyvien riskien tunnistamisesta,
arvioimisesta, käsittelystä ja hallinnasta sekä raportoivat
riskeistä, riskienhallintatoimenpiteistä ja toimenpiteiden
tuloksista konsernin riskienhallintatoiminnolle.
Konsernijohtoryhmän jäsenet vastaavat sisäisen valvonnan
ja riskienhallinnan toimivasta ja tehokkaasta toteutuksesta
omilla vastuualeillaan.
Liiketoiminnoista riippumaton riskienhallintatoiminto vastaa
sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan viitekehyksestä ja

|  | 11

ohjauksesta sekä tukee, koordinoi ja valvoo riskienhallinnan
toteutusta Kesko-konsernissa. Sisäisen tarkastuksen ja
riskienhallinnan johtaja raportoi toiminnallisesti
tarkastusvaliokunnan puheenjohtajalle ja hallinnollisesti
Keskon pääjohtajalle sisäisestä tarkastuksesta ja konsernin
talous- ja rahoitusjohtajalle riskienhallinnasta. Talous- ja
rahoitusjohtajan johtama riskienhallinnan ohjausryhmä
vastaa konsernin riskitilannekuvan valmistelusta. Pääjohtaja
on vastuussa konsernin riskienhallinnan toimivuudesta ja
tehokkuudesta sekä hyväksyy konsernin riskiraportit ennen
hallituskäsittelyä. Keskon hallitus seuraa ja arvioi
riskienhallinnan tehokkuutta sekä valvoo yhtiön strategiaan
ja toimintoihin liittyvien riskien arviointia ja hallintaa
tarkastusvaliokunnan avustamana.
Konsernin merkittävimmät riskit ja epävarmuustekijät sekä
niiden olennaiset muutokset ja hallintatoimenpiteet
mittareineen raportoidaan Keskon hallituksen
tarkastusvaliokunnalle vuosineljänneksittäin
osavuosikatsausten, puolivuosikatsauksen ja tilinpäätöksen
käsittelyn yhteydessä. Tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja
raportoi riskienhallinnasta hallitukselle osana
tarkastusvaliokuntaraportointia. Hallitus raportoi
markkinoille merkittävimmistä riskeistä ja
epävarmuustekijöistä sekä kasvavista riskeistä
toimintakertomuksessa ja olennaisista muutoksista niihin
osavuosikatsauksissa ja puolivuosikatsauksessa.
Merkittäviä riskejä ja
epävarmuustekijöitä
Talouden ja kysynnän odotettua hitaampi
elpyminen
Korkea korkotaso, heikentynyt työllisyystilanne ja
taloudellisen tilanteen epävarmuus vaikuttavat kuluttajien
ostovoimaan ja yritysten investointihalukkuuteen.
Päivittäistavarakaupassa tuotteiden hinta vaikuttaa
korostuneesti kuluttajien ostopäätöksiin ja autokaupassa
asiakkaat saattavat siirtää hankintoja tulevaisuuteen.
Rakentamisen ja talotekniikan toimialalla rakennus- ja
korjaushankkeita saatetaan edelleen lykätä, jolla on
vaikutusta myyntiin ja varastojen hallintaan.
Geopoliittiset riskit
Ukrainan sodan sekä muiden sotilaallisten konfliktien
seurauksena kasvaneet turvallisuuspoliittiset jännitteet ja
konfliktien mahdollinen laajentuminen sekä suurvaltojen
sotilaallisen ja taloudellisen kilpailun kiristyminen voivat
vaikuttaa merkittävästi Keskon liiketoimintaympäristöön,
toimitusketjujen jatkuvuuteen ja tuotteiden saatavuuteen.
Kyberrikollisuus
Ammattimainen ja edelleen kasvava kyberrikollisuus on
lisännyt liiketoiminnan jatkuvuuteen ja kriittisen tiedon
menettämiseen liittyviä riskejä. Kyberhyökkäyksen
kohteena voivat olla esimerkiksi liiketoiminnan jatkuvuuden
kannalta kriittinen tietojärjestelmä tai henkilötiedot.
Kyberhyökkäyksen seurauksia voivat olla myynnin
keskeytyminen, asiakkaiden luottamuksen menettäminen tai
viranomaisten määräämät sakot.
Lainsäädäntö ja sopimukset
Muuttuva lainsäädäntö ja viranomaissäätely voivat
edellyttää merkittäviä muutostarpeita ja aiheuttaa
lisäkustannuksia. Lakien ja sopimusten noudattaminen on
tärkeä osa Keskon vastuullisuutta. Niiden noudattamatta
jättämisestä voi seurata sakkoja, vahingonkorvauksia ja
muita taloudellisia menetyksiä sekä luottamuksen ja
maineen menetystä.
Ilmastonmuutos
Ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävien toimien
viivästyminen ja sään ääri-ilmiöiden lisääntyminen voi
vaikuttaa tuotteiden saatavuuteen ja aiheuttaa häiriöitä
logistiikassa ja kauppapaikkaverkostossa. Keskon toiminnan
vaikutukset ilmastolle liittyvät puolestaan Keskon
energiaratkaisuihin ja päästöihin sekä myytävien tuotteiden
ja palveluiden elinkaaren vaikutuksiin koko toimitusketjussa.
Tuotteiden turvallisuus
Mikäli tuoteturvallisuuden valvonta tai toimitusketjun
laadunvarmistus epäonnistuu, voi seurauksena olla
taloudellisia tappioita, asiakkaiden luottamuksen sekä
maineen menettäminen tai pahimmassa tapauksessa
asiakkaiden terveyden vaarantuminen.
Kauppapaikat ja kiinteistöt
Liiketoiminnan kasvun ja kannattavuuden kannalta hyvät
kauppapaikat ovat keskeinen kilpailutekijä.
Kauppapaikkojen hankintaa voivat hidastaa kaavoittamis- ja
lupamenettelyt sekä tonttien saatavuus ja hinta.
Kiinteistöihin sitoutuu huomattavia pääomia tai
vuokravastuita vuosiksi. Kaupungistumisen seurauksena,
markkinatilanteen muuttuessa, verkkokaupan merkityksen
kasvaessa tai ketjukonseptin toimimattomuuden takia
riskinä on, että kauppapaikka tai kiinteistö muuttuu

|  | 12

kannattamattomaksi ja toiminta päättyy pitkäaikaisten
vastuiden säilyessä.
Vastuulliset toimintatavat ja maineen
hallinta
Vastuullisuusnäkökulmien, kuten tuotteiden hankintaketjun
vastuullisuuden varmistamisen, työntekijöiden
oikeudenmukaisen ja tasapuolisen kohtelun, korruption
torjunnan sekä ympäristönsuojelun merkitys asiakkaille on
entistä korostuneempi. Mahdolliset epäonnistumiset
vastuullisuuden toteuttamisessa voivat aiheuttaa Keskolle
kielteistä julkisuutta sekä toiminnallisia ja taloudellisia
vahinkoja.
Raportointi markkinoille
Kesko noudattaa sijoittajaviestinnässään ja taloudellisessa
raportoinnissaan Keskon hallituksen hyväksymää
tiedonantopolitiikkaa. Yhtiön tavoitteena on tuottaa ja
julkistaa luotettavaa tietoa oikea-aikaisesti. Julkistamisessa
periaatteena on, että kaikilla markkinoilla toimivilla
osapuolilla on saatavilla samanaikaisesti ja tasapuolisesti
tieto Keskon rahoitusvälineiden, kuten osakkeiden,
hinnanmuodostuksen perustaksi. Mikäli Keskon julkistama
tieto osoittautuisi virheelliseksi tai tiedottaminen ei muutoin
täyttäisi säännöksiä, seurauksena voi olla sijoittajien ja
muiden sidosryhmien luottamuksen menettäminen ja
mahdolliset sanktiot. Taloudellisen tiedon oikeellisuudelle
tuo haasteita merkittävät yritysjärjestelyt sekä
tiedottamisaikataulujen kireys ja riippuvuus
tietojärjestelmistä.
Vahinkoriskit
Onnettomuuksista, luonnonilmiöistä ja epidemioista voi
aiheutua merkittäviä vahinkoja ihmisille, omaisuudelle tai
liiketoiminnalle. Lisäksi vahinkoriskit saattavat aiheuttaa
liiketoiminnan keskeytyksiä, joita ei pystytä ennalta
ehkäisemään.
Voitonjakoehdotus
Kesko Oyj:n hallitus ehdottaa 24.3.2025 pidettävälle
varsinaiselle yhtiökokoukselle, että vuodelta 2024
vahvistetun taseen perusteella osinkoa jaetaan
osingonjakohetkellä yhtiön ulkopuolisessa omistuksessa
oleville osakkeille 0,90 euroa osaketta kohden. Muu osa
voitonjakokelpoisista varoista jätetään omaan pääomaan.
Hallitus ehdottaa osingon maksamista neljässä erässä.
Osingon ensimmäinen erä 0,23 euroa osakkeelta maksetaan
osakkeenomistajalle, joka osingon tämän maksuerän
täsmäytyspäivänä 26.3.2025 on merkittynä Euroclear
Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus
ehdottaa osinkoerän maksupäiväksi 2.4.2025.
Osingon toinen erä 0,22 euroa osakkeelta maksetaan
osakkeenomistajalle, joka osingon tämän maksuerän
täsmäytyspäivänä 15.7.2025 on merkittynä Euroclear
Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus
ehdottaa osinkoerän maksupäiväksi 22.7.2025.
Osingon kolmas erä 0,23 euroa osakkeelta maksetaan
osakkeenomistajalle, joka osingon tämän maksuerän
täsmäytyspäivänä 14.10.2025 on merkittynä Euroclear
Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus
ehdottaa osinkoerän maksupäiväksi 21.10.2025.
Osingon neljäs erä 0,22 euroa osakkeelta maksetaan
osakkeenomistajalle, joka osingon tämän maksuerän
täsmäytyspäivänä 13.1.2026 on merkittynä Euroclear
Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Hallitus
ehdottaa osinkoerän maksupäiväksi 20.1.2026.
Hallitus ehdottaa, että se valtuutetaan tarvittaessa
päättämään osingon toiselle, kolmannelle ja/tai neljännelle
maksuerälle uudet osingonmaksun täsmäytyspäivät ja
maksupäivät, mikäli Suomen arvo-osuusjärjestelmän
säädökset tai säännöt muuttuvat tai muutoin sitä
edellyttävät tai osingon maksaminen estyy sovellettavan lain
tai säännösten vuoksi.
Voitonjakoehdotuksen tekopäivänä 4.2.2025 yhtiön
ulkopuolisessa omistuksessa oli 397 956 408 osaketta, jota
vastaava osingon kokonaismäärä on 358 160 767,20 euroa.
Kesko Oyj:n voitonjakokelpoiset varat ovat 1 539 047 794,71
euroa, josta tilikauden voitto on 357 128 787,22 euroa.
Varsinainen yhtiökokous
Hallitus päätti, että varsinainen yhtiökokous on 24.3.2025
klo 13.00 alkaen. Kesko Oyj julkistaa yhtiökokouskutsun
5.2.2025 yhtiön verkkosivuilla ja pörssitiedotteena.

|  | 13

Osake ja osakemarkkinat
Kesko Oyj:ssä oli 2024 lopussa yhteensä 400 079 008 osaketta, joista 126 948 028 eli 31,7 %
oli A-osakkeita ja 273 130 980 eli 68,3 % B-osakkeita. Kesko Oyj:n hallussa 31.12.2024 oli
2 122 600 omaa B-osaketta.
Näiden omien osakkeiden osuus B-osakkeiden lukumäärästä oli 0,78 %, osakkeiden
kokonaislukumäärästä 0,53 % ja yhtiön kaikkien osakkeiden tuottamista äänistä 0,14 %.
Kaikkien osakkeiden äänimäärä oli yhteensä 1 542 611 260 ääntä. Jokainen A-osake tuottaa
kymmenen (10) ääntä ja jokainen B-osake yhden (1) äänen. Yhtiön hallussa olevilla omilla
osakkeilla ei voi äänestää eikä niille makseta osinkoa. Kesko Oyj:n osakepääoma oli 2024
lopussa 197 282 584 euroa.
Keskon A-osakkeen pörssikurssi Nasdaq Helsingissä oli vuoden 2023 lopussa 18,02 euroa ja
2024 lopussa 18,06, missä oli kasvua 0,2 %. B-osakkeen kurssi oli vastaavasti vuoden 2023
lopussa 17,93 euroa ja 2024 lopussa 18,18, missä oli kasvua 1,4 %. A-osakkeen ylin kurssi 2024
oli 20,05 euroa ja alin 16,06 euroa. B-osakkeen ylin kurssi oli 20,49 euroa ja alin 15,63 euroa.
Nasdaq Helsingin yleisindeksi (OMX Helsinki) laski 2024 aikana 6,2 % ja painotettu OMX
Helsinki Cap -indeksi laski 4,5 %. Vähittäiskauppa-toimialaindeksi laski 13,8 %.
2024 lopussa A-osakkeiden markkina-arvo oli 2 293 milj. euroa. B-osakkeiden markkina-arvo
oli 4 927 milj. euroa ilman emoyhtiön hallussa olevia osakkeita. A- ja B-osakkeiden yhteinen
markkina-arvo oli 7 220 milj. euroa, ja se nousi vuoden 2023 lopusta 76 milj. euroa.
Nasdaq Helsingissä A-osakkeita vaihdettiin 2024 aikana 5,2 milj. kpl. A-osakkeiden
vaihtoarvo oli 93,4 milj. euroa. B-osakkeita vaihdettiin 139,1 milj. kpl. B-osakkeiden
vaihtoarvo oli 2 442,2 milj. euroa. Nasdaq Helsingin osuus vaihdetuista Keskon A- ja B-
osakkeista oli yli 95 %. Keskon osakkeilla on käyty kauppaa myös monenkeskisissä
kaupankäyntijärjestelmissä, joista merkittävimpiä olivat Turquoise ja BATS (lähde: Euroland).
Rekisteröityneiden osakkeenomistajien määrä oli 2024 lopussa 113 700. 2024 lopussa
ulkomaisten osakkeenomistajien omistusosuus kaikista osakkeista oli 33,2 %, ja B-osakkeista
47,7 %.
Osakkeen kurssikehitys ja pörssivaihto

|  | 2022 | 2023 | 2024
Osakkeen kurssi 31.12. |  |  |  |
A-osake | € | 20,35 | 18,02 | 18,06
B-osake | € | 20,62 | 17,93 | 18,18
Osakkeen keskikurssi |  |  |  |
A-osake | € | 21,89 | 18,47 | 17,80
B-osake | € | 23,11 | 18,49 | 17,56
Osakekannan markkina-arvo 31.12., A-osake | Milj. € | 2 583,4 | 2 287,6 | 2 292,7
Osakekannan markkina-arvo 31.12., B-osake | Milj. € | 5 577,9 | 4 855,8 | 4 926,9
Pörssivaihto |  |  |  |
A-osake | Milj. kpl | 7 | 6 | 5
B-osake | Milj. kpl | 144 | 143 | 139
Suhteellinen vaihto |  |  |  |
A-osake | % | 5,8 | 4,4 | 4,1
B-osake | % | 52,2 | 52,3 | 50,5
Osakkeiden laimennusvaikutuksella oikaistu lukumäärä keskimäärin | 1 000 kpl | 397 383 | 397 706 | 397 922

|  | 14

Osakeomistuksen jakautuminen
Osakeomistuksen jakautuminen omistajaryhmittäin 31.12.2024

Kaikki osakkeet | Osakkeiden määrä, kpl | Osuus kaikista osakkeista, %
Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset omistajat | 132 739 287 | 33,18
Kotitaloudet | 103 856 060 | 25,96
Yritykset ja asuntoyhteisöt | 95 387 211 | 23,84
Julkisyhteisöt* | 31 805 411 | 7,95
Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt** | 21 743 369 | 5,43
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset | 14 547 670 | 3,64
Yhteensä | 400 079 008 | 100,00

A-osakkeet | Osakkeiden määrä, kpl | Osuus A- osakkeista, % | Osuus kaikista osakkeista, %
Yritykset ja asuntoyhteisöt | 74 953 400 | 59,04 | 18,73
Kotitaloudet | 23 839 798 | 18,78 | 5,96
Julkisyhteisöt* | 14 169 777 | 11,16 | 3,54
Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt** | 11 260 708 | 8,87 | 2,81
Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset omistajat | 2 437 873 | 1,92 | 0,61
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset | 286 472 | 0,23 | 0,07
Yhteensä | 126 948 028 | 100,00 | 31,73

B-osakkeet | Osakkeiden määrä, kpl | Osuus B- osakkeista, % | Osuus kaikista osakkeista, %
Hallintarekisteröidyt ja ulkomaiset omistajat | 130 301 414 | 47,71 | 32,57
Kotitaloudet | 80 016 262 | 29,30 | 20,00
Yritykset ja asuntoyhteisöt | 20 433 811 | 7,48 | 5,11
Julkisyhteisöt* | 17 635 634 | 6,46 | 4,41
Rahoitus- ja vakuutuslaitokset | 14 261 198 | 5,22 | 3,56
Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt** | 10 482 661 | 3,84 | 2,62
Yhteensä | 273 130 980 | 100,00 | 68,27
* Julkisyhteisöt esim. kunnat, Ahvenanmaan maakuntahallinto, työeläkelaitokset ja sosiaaliturvarahastot ** Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt mm. apurahoja jakavat säätiöt, edunvalvontajärjestöt ja erilaiset yleishyödylliset yhdistykset

Osakeomistuksen jakautuminen suuruusluokittain 31.12.2024

Kaikki osakkeet Osakkeita | Osakkaiden määrä, kpl | Osuus osakkeiden omistajista, % | Osakkeet yhteensä | Osuus osakkeista, %
1−100 | 49 558 | 43,59 | 1 983 218 | 0,50
101−500 | 33 394 | 29,37 | 8 562 712 | 2,14
501−1 000 | 10 876 | 9,57 | 8 141 322 | 2,03
1 001−5 000 | 14 549 | 12,80 | 33 265 124 | 8,31
5 001−10 000 | 2 632 | 2,31 | 18 626 702 | 4,66
10 001−50 000 | 2 236 | 1,97 | 45 354 794 | 11,34
50 001−100 000 | 233 | 0,20 | 16 168 338 | 4,04
100 001−500 000 | 181 | 0,16 | 36 411 360 | 9,10
500 001− | 41 | 0,04 | 231 565 438 | 57,88
Yhteensä | 113 700 | 100,00 | 400 079 008 | 100,00

|  | 15

A-osakkeet Osakkeita | Osakkaiden määrä, kpl | Osuus A- osakkeiden omistajista, % | A-osakkeet yhteensä | Osuus A- osakkeista, %
1−100 | 16 170 | 55,58 | 560 115 | 0,44
101−500 | 6 753 | 23,21 | 1 651 190 | 1,30
501−1 000 | 1 674 | 5,75 | 1 248 899 | 0,98
1 001−5 000 | 2 638 | 9,07 | 6 787 641 | 5,35
5 001−10 000 | 762 | 2,62 | 5 478 926 | 4,32
10 001−50 000 | 863 | 2,97 | 17 973 813 | 14,16
50 001−100 000 | 123 | 0,42 | 8 850 369 | 6,97
100 001−500 000 | 97 | 0,33 | 19 090 388 | 15,04
500 001− | 12 | 0,04 | 65 306 687 | 51,44
Yhteensä | 29 092 | 100,00 | 126 948 028 | 100,00

B-osakkeet Osakkeita | Osakkaiden määrä, kpl | Osuus B- osakkeiden omistajista, % | B-osakkeet yhteensä | Osuus B- osakkeista, %
1−100 | 36 868 | 40,44 | 1 545 267 | 0,57
101−500 | 28 286 | 31,03 | 7 362 421 | 2,70
501−1 000 | 9 772 | 10,72 | 7 326 793 | 2,68
1 001−5 000 | 12 570 | 13,79 | 28 112 051 | 10,29
5 001−10 000 | 2 035 | 2,23 | 14 339 116 | 5,25
10 001−50 000 | 1 405 | 1,54 | 27 307 774 | 10,00
50 001−100 000 | 111 | 0,12 | 7 493 863 | 2,74
100 001−500 000 | 86 | 0,09 | 17 241 669 | 6,31
500 001− | 26 | 0,03 | 162 402 026 | 59,46
Yhteensä | 91 159 | 100,00 | 273 130 980 | 100,00

10 suurinta osakkeenomistajaa osakelukumäärän perusteella
31.12.2024

|  | Osakkeiden määrä, kpl | Osuus osakkeista, % | Äänimäärä | Osuus äänimäärästä, %
1. | K-kauppiasliitto ry | 21 858 292 | 5,46 | 218 582 920 | 14,17
2. | Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 13 760 000 | 3,44 | 137 600 000 | 8,92
3. | Vähittäiskaupan Takaus Oy | 13 195 008 | 3,30 | 131 950 080 | 8,55
4. | Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Elo | 6 073 725 | 1,52 | 9 725 250 | 0,63
5. | Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma | 5 978 944 | 1,49 | 5 978 944 | 0,39
6. | Vähittäiskaupan Ammattikasvatussäätiö | 5 709 109 | 1,43 | 57 091 090 | 3,70
7. | Valtion Eläkerahasto | 3 500 000 | 0,87 | 3 500 000 | 0,23
8. | K-ruokakauppiasyhdistys ry | 2 605 792 | 0,65 | 26 057 920 | 1,69
9. | Heimo Välinen Oy | 2 280 000 | 0,57 | 22 800 000 | 1,48
10. | OP-Suomi -sijoitusrahasto | 2 183 510 | 0,55 | 2 183 510 | 0,14

Taulukossa on mukana rekisteröidyt omistajat. Taulukko ei sisällä Kesko Oyj:n hallussa olevia
omia osakkeita, joiden määrä 31.12.2024 oli 2 122 600 kappaletta.
Hallintarekisteröidyn osakkeenomistajan BlackRock, Inc:n omistus Kesko Oyj:n osakkeista oli
4,91 % ja äänistä 1,27 % 31.12.2024 (pörssitiedote 2.1.2025).

|  | 16

10 suurinta osakkeenomistajaa äänimäärän perusteella 31.12.2024

|  | Osakkeiden määrä, kpl | Osuus osakkeista, % | Äänimäärä | Osuus äänimäärästä, %
1. | K-kauppiasliitto ry | 21 858 292 | 5,46 | 218 582 920 | 14,17
2. | Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen | 13 760 000 | 3,44 | 137 600 000 | 8,92
3. | Vähittäiskaupan Takaus Oy | 13 195 008 | 3,30 | 131 950 080 | 8,55
4. | Vähittäiskaupan Ammattikasvatussäätiö | 5 709 109 | 1,43 | 57 091 090 | 3,70
5. | K-ruokakauppiasyhdistys ry | 2 605 792 | 0,65 | 26 057 920 | 1,69
6. | Heimo Välinen Oy | 2 280 000 | 0,57 | 22 800 000 | 1,48
7. | Food Paradise Oy | 1 564 164 | 0,39 | 15 641 640 | 1,01
8. | Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo | 6 073 725 | 1,52 | 9 725 250 | 0,63
9. | Pokela Oy Iso Omena | 792 600 | 0,20 | 7 926 000 | 0,51
10. | T.A.T. Invest Oy | 792 080 | 0,20 | 7 726 400 | 0,50

Johdon osakeomistus
Kesko Oyj:n hallituksen jäsenet ja pääjohtaja sekä edellä mainittujen määräysvallassa olevat
yhteisöt omistivat joulukuun 2024 lopussa 778 910 Kesko Oyj:n A-osaketta ja 399 125 Kesko
Oyj:n B-osaketta, eli yhteensä 1 178 035 kpl, mikä edustaa 0,29 % yhtiön kaikista osakkeista
ja 0,53 % kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
Pääjohtajalla oli 31.12.2024 Kesko Oyj:n B-osakkeita 238 029 kappaletta, mitkä edustavat
0,06 % yhtiön kaikista osakkeista ja 0,02 % kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
Konsernijohtoryhmällä mukaan lukien pääjohtaja oli 31.12.2024 Kesko Oyj:n
A-osakkeita 2 824 kappaletta ja B-osakkeita 581 181 kappaletta, mitkä edustavat
0,15 % yhtiön kaikista osakkeista ja 0,04 % kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
Hallituksen valtuudet
Keskolla on osakepohjainen sitouttamis- ja kannustinjärjestelmä, jonka toteuttamiseksi
Keskon hallitus voi päättää yhtiön hallussa olevien omien B-osakkeiden luovuttamisesta
yhtiökokouksen hallitukselle antamien osakeantivaltuutuksien puitteissa. 2024 aikana Kesko
Oyj luovutti 196 208 yhtiön hallussa ollutta omaa B-osaketta yhtiön johto- ja avainhenkilöille
ja Keskolle palautui 17 100 B-osaketta osakepalkkio-ohjelmien ehtojen mukaisesti. Asiasta on
tiedotettu pörssitiedotteilla 15.3.2024, 20.3.2024, 18.6.2024 ja 8.7.2024. Uusimmista
osakepohjaisista sitouttamis- ja kannustinohjelmista on tiedotettu pörssitiedotteella
30.1.2024. Lisäksi Kesko Oyj luovutti 7 789 hallussa ollutta omaa B-osaketta Keskon
hallituksen jäsenille osana hallituksen vuosipalkkiota. Asiasta on tiedotettu pörssitiedotteella
26.4.2024.
Keskon varsinainen yhtiökokous 26.3.2024 valtuutti hallituksen päättämään yhteensä
enintään 33 000 000 yhtiön uuden B-osakkeen ja yhtiön hallussa olevien omien B-
osakkeiden antamisesta sekä enintään 16 000 000 yhtiön oman B-osakkeen hankkimisesta.
Valtuutukset ovat voimassa 30.6.2025 saakka. Valtuutuksista on kerrottu pörssitiedotteella
26.3.2024.

|  | 17

Konsernin keskeiset tunnusluvut

|  | 2022 | 2023 | 2024
Tuloslaskelma |  |  |  |
Liikevaihto | Milj. € | 11 809,0 | 11 783,8 | 11 920,1
Liikevaihdon muutos | % | 4,5 | -0,2 | 1,2
Liikevaihdon muutos, vertailukelpoinen | % | 4,4 | -0,8 | -2,3
Liikevoitto, vertailukelpoinen | Milj. € | 815,1 | 712,0 | 650,1
Liikevoitto, vertailukelpoinen | % | 6,9 | 6,0 | 5,5
Liikevoitto | Milj. € | 816,5 | 695,4 | 579,5
Liikevoitto | % | 6,9 | 5,9 | 4,9
Tilikauden tulos | Milj. € | 609,9 | 495,6 | 379,1
Tilikauden tulos liikevaihdosta | % | 5,2 | 4,2 | 3,2
Kannattavuus |  |  |  |
Oman pääoman tuotto | % | 23,1 | 18,0 | 13,8
Oman pääoman tuotto, vertailukelpoinen | % | 23,2 | 18,5 | 16,1
Sidotun pääoman tuotto | % | 17,0 | 13,1 | 10,1
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen | % | 16,9 | 13,4 | 11,3
Rahoitus ja taloudellinen asema |  |  |  |
Korolliset nettovelat | Milj. € | 2 104,2 | 2 559,8 | 2 908,2
Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja | Milj. € | 184,1 | 561,9 | 857,2
Nettovelkaantumisaste | % | 76,7 | 92,8 | 106,3
Omavaraisuusaste | % | 36,9 | 35,8 | 32,5
Korolliset nettovelat/käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta |  | 0,2 | 0,7 | 1,1
Korolliset nettovelat/käyttökate, IFRS |  | 1,6 | 2,1 | 2,4

|  | 2022 | 2023 | 2024
Muut tunnusluvut |  |  |  |
Investoinnit | Milj. € | 449,2 | 678,9 | 675,9
Investoinnit liikevaihdosta | % | 3,8 | 5,8 | 5,7
Liiketoiminnan rahavirta | Milj. € | 915,2 | 1 049,5 | 1 008,2
Investointien rahavirta | Milj. € | -344,3 | -590,2 | -597,5
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin |  | 14 633 | 14 766 | 15 347
Henkilöstö 31.12. |  | 17 841 | 17 702 | 18 309
|  | 2022 | 2023 | 2024
Osakekohtaiset tunnusluvut |  |  |  |
Tulos/osake, laimentamaton ja laimennettu | € | 1,53 | 1,25 | 0,95
Tulos/osake, vertailukelpoinen, laimentamaton | € | 1,54 | 1,28 | 1,11
Oma pääoma/osake | € | 6,90 | 6,93 | 6,84
Osinko/osake* | € | 1,08 | 1,02 | 0,90
Osinko tuloksesta | % | 70,4 | 81,9 | 94,5
Osinko tuloksesta, vertailukelpoinen | % | 70,1 | 79,7 | 80,9
Liiketoiminnan rahavirta/osake | € | 2,30 | 2,64 | 2,53
Hinta/voitto-suhde (P/E), A-osake |  | 13,26 | 14,46 | 18,95
Hinta/voitto-suhde (P/E), B-osake |  | 13,44 | 14,39 | 19,08
Efektiivinen osinkotuotto, A-osake | % | 5,3 | 5,7 | 5,0
Efektiivinen osinkotuotto, B-osake | % | 5,2 | 5,7 | 5,0
* ehdotus yhtiökokoukselle |  |  |  |

|  | 18

Tunnuslukujen laskentaperiaatteet
Kesko käyttää vaihtoehtoisia tunnuslukuja kuvaamaan liiketoiminnan ja kannattavuuden
kehitystä. Vaihtoehtoisia tunnuslukuja tulee tarkastella yhdessä IFRS:n mukaisten
tunnuslukujen kanssa.
Vertailukelpoisen liikevaihdon muutosta käytetään kuvaamaan konsernin liiketoiminnan
volyymin kehittymistä eri kausien välillä. Tunnusluku kuvaa liikevaihdon muutosta ilman
yrityskauppojen vaikutusta ja paikallisissa valuutoissa. Vertailukelpoinen liikevaihto on
laskettu sisällyttämällä liikevaihtoon ne liiketoiminnot, jotka ovat kuuluneet Kesko-konserniin
sekä katsauskaudella että vertailukaudella. Yrityskauppoihin liittyvät muut rakenteelliset
järjestelyt on oikaistu yrityskauppojen tavoin.
Tavanomaiseen liiketoimintaan kuulumattomat tapahtumat käsitellään vertailukelpoisuuteen
vaikuttavina erinä. Vertailukelpoista tulosta ja kannattavuutta kuvaavia tunnuslukuja
käytetään parantamaan kausien välistä vertailukelpoisuutta liiketoiminnan tuloksen
kehityksestä. Vertailukelpoisuuteen vaikuttaviksi eriksi luokitellaan kiinteistöjen, osakkeiden
ja liiketoimintojen myynneistä syntyneet myyntivoitot ja -tappiot, arvonalentumiset sekä
merkittävät liiketoimintojen rakennejärjestelyt. Myyntivoitot on esitetty tuloslaskelmassa
liiketoiminnan muissa tuotoissa ja myyntitappiot liiketoiminnan muissa kuluissa.
Arvonalentumiset ja merkittävät vuokrasopimusten muutoksiin liittyvät tulosvaikutteiset erät
on esitetty konsernin tuloslaskelmassa rivillä poistot ja arvonalentumiset.
Vaihtoehtoisia tunnuslukuja, joista on oikaistu IFRS 16 -standardin vaikutus, käytetään
taloudellisten tavoitteiden toteutumisen seurannassa. Käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta
vastaa ennen IFRS 16 -standardin käyttöönoton mukaista käyttökatetta ja korolliset
nettovelat ilman leasingvelkoja vastaavat korollisia nettovelkoja ennen standardin
käyttöönottoa. Nämä oikaistut tunnusluvut sisältyvät komponentteina konsernin
taloudellisten tavoitteiden tunnuslukuun ”korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja per
käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta”.
Lisäksi vaihtoehtoisina tunnuslukuina on esitetty konsernin taloudellista kehitystä kuvaavat
tunnusluvut. Johto käyttää näitä tunnuslukuja liiketoiminnan kehityksen, kannattavuuden
sekä taloudellisen aseman seurantaan ja analysointiin.
Kannattavuus

Liikevoitto, vertailukelpoinen |  | Liikevoitto +/– vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  | – myyntivoitot + myyntitappiot + arvonalentumiset +/- rakennejärjestelyt
Oman pääoman tuotto, % |  | (Tulos ennen veroja - Tuloverot) x 100 / Oma pääoma, raportointijakson alun ja lopun keskiarvo
Oman pääoman tuotto, %, vertailukelpoinen |  | (Tulos oikaistuna vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä ennen veroja - Tuloverot oikaistuna vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erien verovaikutuksella) x 100 / Oma pääoma, raportointijakson alun ja lopun keskiarvo
Sidotun pääoman tuotto, % |  | Liikevoitto x 100 / (Pitkäaikaiset varat + Vaihto-omaisuus + Saamiset + Muut lyhytaikaiset varat - Korottomat velat) keskimäärin raportointikaudelta
Sidotun pääoman tuotto, %, vertailukelpoinen |  | Vertailukelpoinen liikevoitto x 100 / (Pitkäaikaiset varat + Vaihto-omaisuus + Saamiset + Muut lyhytaikaiset varat - Korottomat velat) keskimäärin raportointikaudelta
Käyttökate |  | Liikevoitto + Poistot + Arvonalentumiset
Käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta |  | Käyttökate – Vuokrat vuokrasopimuksista

|  | 19

Rahoitus, investoinnit ja taloudellinen asema

Omavaraisuusaste, % |  | Oma pääoma x 100 / (Taseen loppusumma - Saadut ennakot)
Nettovelkaantumisaste |  | Korolliset nettovelat x 100 / Oma pääoma
Korolliset nettovelat |  | Korolliset velat + Leasingvelat – Lyhytaikaiset muut rahoitusvarat - Rahavarat
Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja |  | Korolliset nettovelat – Leasingvelat
Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja / käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta |  | Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja / käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta
Korolliset nettovelat / käyttökate, sisältäen IFRS 16 vaikutuksen |  | Korolliset nettovelat / käyttökate, sisältäen IFRS 16 vaikutuksen
Investoinnit |  | Tunnusluku pitää sisällään investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin sekä tytäryritysosakkeisiin, osakkuus- ja yhteisyritysosakkeisiin ja muihin osakkeisiin. Vuokrasopimuksista kirjattavien konsernitaseen käyttöoikeusomaisuuserien lisäykset eivät ole investointeja. Vuokrakohteen (käyttöoikeusomaisuuserän) lunastus raportoidaan investointina.

Osakekohtaiset tunnusluvut

Tulos/osake, laimentamaton |  | (Tulos - Määräysvallattomien omistajien osuus tuloksesta) / Keskimääräinen osakkeiden lukumäärä
Tulos/osake, laimennettu |  | (Tulos - Määräysvallattomien omistajien osuus tuloksesta) / Keskimääräinen laimennusvaikutuksella oikaistu osakkeiden lukumäärä
Tulos/osake, laimentamaton, vertailukelpoinen |  | (Tulos oikaistuna vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä - Määräysvallattomien omistajien osuus tuloksesta oikaistuna vertailukelpoisuuteen vaikuttavilla erillä) / Keskimääräinen osakkeiden lukumäärä
Oma pääoma/osake |  | Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma / Osakkeiden laimentamaton lukumäärä katsauskauden lopussa
Osinko tuloksesta, % |  | (Osinko / osake) x 100 / (Tulos / osake)
Hinta/voitto-suhde (P/E) |  | Tilinpäätöspäivän osakekurssi x (Tulos / osake)
Efektiivinen osinkotuotto-% |  | (Osinko / osake) x 100 / Tilinpäätöspäivän osakekurssi
Osakekannan markkina-arvo |  | Tilinpäätöspäivän osakekurssi x osakkeiden lukumäärä
Liiketoiminnan rahavirta/osake |  | Liiketoiminnan rahavirta / osakkeiden keskimääräinen lukumäärä
A-osakkeen ja B-osakkeen tuotto |  | Osakkeen kurssimuutos + Osinkotuotot vuosituottona

|  | 20

Tunnuslukujen täsmäytykset IFRS-tilinpäätöslukuihin

Milj. € | 2024 | 2023
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät |  |
Myyntivoitot | 11,4 | 0,4
Myyntitappiot | -1,6 | -1,0
Arvonalentumiset | -40,0 | -
Rakennejärjestelyt | -40,4 | -16,1
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa yhteensä | -70,6 | -16,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät rahoituserissä | -0,8 | -0,2
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät tuloveroissa | 7,7 | 3,1
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät yhteensä | -63,7 | -13,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa | -12,3 | -12,8
Liikevoitto, vertailukelpoinen |  |
Liikevoitto | 579,5 | 695,4
Vähennettynä |  |
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa | -70,6 | -16,7
Liikevoitto, vertailukelpoinen | 650,1 | 712,0
Käyttökate |  |
Liikevoitto | 579,5 | 695,4
Lisättynä |  |
Poistot ja arvonalentumiset | 247,9 | 184,0
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | 375,5 | 353,2
Käyttökate | 1 202,9 | 1 232,5
Käyttökate, vertailukelpoinen |  |
Käyttökate | 1 202,9 | 1 232,5
Vähennettynä |  |
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät käyttökatteessa | -12,3 | -12,8
Käyttökate, vertailukelpoinen | 1 215,2 | 1 245,3

Milj. € | 2024 | 2023
Tulos ennen veroja, vertailukelpoinen |  |
Tulos ennen veroja | 471,5 | 613,5
Vähennettynä |  |
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa | -70,6 | -16,7
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät rahoituserissä | -0,8 | -0,2
Tulos ennen veroja, vertailukelpoinen | 543,0 | 630,4
Tulos, vertailukelpoinen |  |
Tulos ennen veroja, vertailukelpoinen | 543,0 | 630,4
Vähennettynä |  |
Tuloverot | 92,0 | 118,0
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät tuloveroissa | 7,7 | 3,1
Tulos, vertailukelpoinen | 443,3 | 509,3
Emoyhtiön omistajille kuuluva tulos, vertailukelpoinen |  |
Tulos, vertailukelpoinen | 443,3 | 509,3
Vähennettynä |  |
Määräysvallattomille omistajille kuuluva tulos | -0,4 | -
Emoyhtiön omistajille kuuluva tulos, vertailukelpoinen | 442,9 | 509,3
Tulos/osake, vertailukelpoinen, euroa |  |
Emoyhtiön omistajille kuuluva tulos, vertailukelpoinen | 442,9 | 509,3
Keskimääräinen osakemäärä, laimentamaton, 1 000 kpl | 397 922 | 397 706
Tulos/osake, vertailukelpoinen, euroa | 1,11 | 1,28
Sidotun pääoman tuotto, % |  |
Liikevoitto | 579,5 | 695,4
Sidottu pääoma, keskimäärin | 5 758,7 | 5 313,3
Sidotun pääoman tuotto, % | 10,1 | 13,1
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % |  |
Liikevoitto, vertailukelpoinen | 650,1 | 712,0
Sidottu pääoma, keskimäärin | 5 758,7 | 5 313,3
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 11,3 | 13,4

|  | 21

Milj. € | 2024 | 2023
Oman pääoman tuotto, % |  |
Tulos | 379,1 | 495,6
Oma pääoma, keskiarvo | 2 746,7 | 2 750,3
Oman pääoman tuotto, % | 13,8 | 18,0
Oman pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % |  |
Tulos, vertailukelpoinen | 443,3 | 509,3
Oma pääoma, keskiarvo | 2 746,7 | 2 750,3
Oman pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 16,1 | 18,5
Omavaraisuusaste, % |  |
Oma pääoma | 2 734,9 | 2 758,4
Taseen loppusumma | 8 471,2 | 7 754,3
Saadut ennakot | 43,4 | 56,7
Omavaraisuusaste, % | 32,5 | 35,8

|  | 22

KESTÄVYYSSELVITYS

Yleiset tiedot .................................................................. | 23
Kesko lyhyesti ................................................................. | 23
Yleiset laadintaperiaatteet ............................................. | 23
Olennaiset kestävyysaiheet ja -tavoitteet .................... | 24
Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi .............................................. | 26
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju ...................... | 29
Sidosryhmien edut ja näkemykset ................................ | 31
Kestävyyden johtaminen ............................................... | 32
Ympäristövastuu ........................................................... | 35
EU-taksonomia ............................................................... | 35
E1 Ilmastonmuutos ......................................................... | 45
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous ............................. | 55
Sosiaalinen vastuu ......................................................... | 60
S1 Oma työvoima ............................................................ | 60
S2 Arvoketjun työntekijät .............................................. | 72
S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät ...................................... | 76
Hyvä hallinto .................................................................. | 82
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen ................................. | 82
Kestävyysselvityksen liitteet ....................................... | 86

Kestävyysselvitys on osa hallituksen toimintakertomusta.

|  | 23

YLEISET TIEDOT
Kesko lyhyesti
Kesko on suomalainen kaupan alan pörssiyhtiö. Keskon ketjutoimintaan kuuluu noin 1 700
kauppaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa sekä
Puolassa.
Kesko-konsernin raportoitavat segmentit muodostuvat konsernin toimialoista, joita ovat
päivittäistavarakauppa, rakentamisen ja talotekniikan kauppa sekä autokauppa.
Konsernin emoyhtiö Kesko Oyj on suomalainen, Suomen lakien mukaan perustettu julkinen
osakeyhtiö, jonka Y-tunnus on 0109862-8. Yhtiön kotipaikka on Helsinki, Suomi ja sen
rekisteröity osoite on PL 1, 00016 KESKO, Suomi.
Yleiset laadintaperiaatteet
Kesko laatii Kesko-konsernin kestävyysselvityksen vuosittain. Kestävyysselvityksen laajuus
on sama kuin konsernitilinpäätöksessä, ja kestävyysselvityksessä raportoidaan koko
konsernin tasolla. Kestävyysraportoinnin piiriin kuuluvat Keskon konsernitilinpäätökseen
yhdisteltävät tytäryhtiöt. Konsernitilinpäätöksessä pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltäviä
osakkuusyhtiöitä ja yhteisyrityksiä ei sisällytetä konsernin kestävyysraportointiin, vaan ne
tulevat osaksi raportointia osana Keskon arvoketjua mahdollisen liikesuhteen kautta.
Hankitun tytäryhtiön tiedot sisältyvät kestävyysselvitykseen siitä päivästä lähtien, kun
määräysvalta yhtiöstä siirtyy Kesko-konsernille. Kestävyysselvitys kattaa Keskon arvoketjun
ylä- ja alavirrat. Kestävyysselvityksen raportointikausi on sama kuin konsernitilinpäätöksessä.
Keskon kestävyysselvitys on laadittu ensimmäistä kertaa noudattaen EU:n
kestävyysraportointidirektiivin (Corporate Sustainability Reporting Directive, CSRD) ja siihen
sisältyvien eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien (European Sustainability
Reporting Standards, ESRS) periaatteita. Kesko käyttää ESRS 1 Yleiset vaatimukset
-standardin mahdollistamaa siirtymäsäännöstä, jossa yrityksen ei tarvitse antaa vertailutietoja
ESRS-standardien mukaisen kestävyysselvityksen ensimmäisenä laatimisvuonna. Lisäksi
standardi sisältää luettelon vaiheittain käyttöön otettavista tiedonantovaatimuksista. Näitä
helpotuksia sovelletaan etenkin taloudellisten vaikutusten tiedonantovaatimusten osalta.
Vertailutiedot vuodelta 2023 on annettu osana taksonomia-asetuksen mukaisia liikevaihdon,
pääomamenojen ja toimintamenojen tunnuslukujen taulukoita. Vuoden 2023 vertailutiedot
eivät ole olleet kestävyysraportointitarkastajan varmennuksen piirissä.
Erillistä kuvausta kestävyysraportointia koskevasta riskienhallinnasta ja sisäisestä
valvonnasta ei ole sisällytetty osaksi ensimmäistä kestävyysselvitystä. Prosessien määrittelyä
ja käyttöönottoa jatketaan vuoden 2025 aikana.
Kestävyystarkastusyhteisö Deloitte Oy on antanut yhtiölle ISAE 3000 (uudistettu)
-standardin mukaisen riippumattoman kestävyysraportointitarkastajan rajoitetun varmuuden
antavan kestävyysselvityksen varmennuskertomuksen Keskon kestävyysselvityksestä.
Konsernin kestävyysselvitys ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 § 1 mom. 2 kohdan mukaista
konsernikestävyysraportin merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska
kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä säännöstä ESEF-
asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön puuttumisen vuoksi.
Keskon hallitus on 4.2.2025 hyväksynyt tämän kestävyysselvityksen julkistettavaksi.

|  | 24

Olennaiset kestävyysaiheet ja -tavoitteet
Olennaiset kestävyysaiheet
Kaksoisolennaisuusarvion lopputuloksena Kesko tunnisti olennaisia vaikutuksia liittyen
kuuteen ESRS-standardiin ja niiden osa-aiheisiin. Tunnistetut olennaiset vaikutukset ovat joko
todellisia vaikutuksia tai mahdollisia vaikutuksia, joiden aikahorisontti on arvioitu lyhyelle
aikavälille. Riskejä tunnistettiin yhteensä neljän standardin osalta. Tunnistetut riskit ovat joko
lyhyen tai keskipitkän aikavälin riskejä. Arviossa ei tunnistettu olennaisia mahdollisuuksia.
Kaksoisolennaisuusarvioprosessin perusteella yhteensä neljän standardin osalta, E2
Pilaantuminen, E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat, E4 Biologinen monimuotoisuus ja
ekosysteemit ja S3 Vaikutuksen kohteena olevat yhteisöt, ei tunnistettu olennaisia
vaikutuksia, riskejä tai mahdollisuuksia.
Olennaiset vaikutukset ja riskit on kuvattu tarkemmin jokaisen aihekohtaisen standardin
tietojen yhteydessä.

ESRS-standardit | Olennaiset kestävyysaiheet
Ympäristövastuu
| Ilmastonmuutos | Ilmastonmuutoksen hillintä Energia
| Resurssien käyttö ja kiertotalous | Tuotteisiin ja palveluihin liittyvät resurssien ulosvirtaukset; Pakkaukset Jätteet Ruokahävikki
Sosiaalinen vastuu
| Oma työvoima | Työolot Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille
| Arvoketjun työntekijät | Työolot Lapsityövoima ja pakkotyö
| Kuluttajat ja loppukäyttäjät | Terveys ja turvallisuus Yksityisyys
Hyvä hallinto
| Liiketoiminnan harjoittaminen | Yrityskulttuuri Ilmoittajansuojelu Korruptio ja lahjonta Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin
Ei-olennaiset ESRS-standardit
| Pilaantuminen |
| Vesivarat ja merten luonnonvarat |
| Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit |
| Vaikutuksen kohteena olevat yhteisöt |

|  | 25

Kestävyystavoitteet
Kesko on asettanut kestävyystavoitteet, joiden asettamisesta ja joissa edistymisestä
kerrotaan tarkemmin jokaisen aihekohtaisen standardin tietojen yhteydessä. Tavoitteet on
asetettu osana Keskon vastuullisuusstrategian päivitystä vuonna 2024. Tavoite
energiatehokkuuden parantamiseen liittyen on osa Keskon energiastrategiaa.
Energiastrategia on hyväksytty konsernijohtoryhmässä vuonna 2024. Kestävyysselvitys
sisältää ne vastuullisuusstrategiassa asetetut tavoitteet, jotka edistävät
kaksoisolennaisuusarviossa tunnistettuihin olennaisiin vaikutuksiin ja riskeihin vastaamista.
Hallitus on vuonna 2024 hyväksynyt konsernin vastuullisuusstrategian strategiakaudelle
2024-2026 ja strategiset tavoitteet. Pääjohtaja vastaa vastuullisuusstrategian mukaisten
tavoitteiden toimeenpanosta ja edistymisen raportoinnista hallitukselle. Keskeisiä
sidosryhmiä ei ole merkittävästi osallistettu osana tavoitteiden asettamisen prosessia.

|  |  | Tavoite
Tavoite | Yksikkö | 2024 | 2025 | 2026 | 2030
Ympäristövastuu |  |  |  |  |
E1 Ilmastonmuutos |  |  |  |  |
Kasvihuonekaasupäästöt (scope 1 + scope 2 markkinaperusteisesti) | tCO 2-ekv. | 84 576 |  |  | ~59 000
Kasvihuonekaasupäästöt (scope 3 ostetut tuotteet ja palvelut), tavaran- ja palveluntoimittajien päästövähennystavoitteet | % | 48 % |  | 67 % |
Energiatehokkuustoimenpiteet | GWh | 20,9 |  |  | 95,0
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous |  |  |  |  |
Jätteiden kierrätysaste | % | 67 % |  |  | 73 %
Ruokahävikki Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnoissa | % | 0,45 % |  |  | 0,22 %
Ruokahävikki K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa | % | 1,68 % |  |  | 1,10 %
Sosiaalinen vastuu |  |  |  |  |
S1 Oma työvoima |  |  |  |  |
Työtapaturmataajuus, oma henkilöstö | Työtapaturmataajuus (TRIF) | 25,9 |  |  | 22,0
Työntekijöiden hyvinvointi | Hyvinvointi-indeksi | 83 |  |  | 86
Monimuotoisuus ja mukaan ottaminen | D&I-indeksi | 87 |  |  | 89
Sukupuolten tasapainoinen edustus ylimmässä johdossa | %, aliedustetun sukupuolen osuus | 27,7 % |  |  | 40,0 %
Sukupuolten tasapainoinen edustus keskijohdossa | %, aliedustetun sukupuolen osuus | 32,8 % |  |  | 45,0 %
S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät |  |  |  |  |
Suolan määrän vähentäminen omien merkkien tuotteissa | kg | 15 353 | 50 000 |  |
Sokerin määrän vähentäminen omien merkkien tuotteissa | kg | 97 171 | 200 000 |  |
Tyydyttyneiden rasvojen määrän vähentäminen omien merkkien tuotteissa | kg | 32 347 | 50 000 |  |
Hyvä hallinto |  |  |  |  |
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen |  |  |  |  |
Työntekijöiden sitoutuminen K Code of Conduct -toimintaohjeeseen | % | 85 % |  |  | 100 %

|  | 26

Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja arviointi
Keskon kaksoisolennaisuusarvio suoritettiin kahdessa osassa vuosien 2023-2024 aikana.
Kaksoisolennaisuusarvion ensimmäisessä vaiheessa vuonna 2023 tunnistettiin
kestävyysvaikutuksia, -riskejä ja -mahdollisuuksia Keskon omissa toiminnoissa sekä
arvoketjussa ja laadittiin alustava näkemys näiden olennaisuudesta.
Ensimmäisen vaiheen lopputuloksiin tukeutuen olennaisuusarvion toisessa vaiheessa
syvennettiin vaikutusten tunnistamista ja vahvistettiin niiden yhteyttä ESRS-standardien
aiheisiin, osa-aiheisiin ja osa-osa-aiheisiin. Vaikutukset tunnistettiin aihekohtaisissa
työpajoissa sekä pisteytettiin alustavan priorisoinnin aikaansaamiseksi. Seuraavassa
vaiheessa vaikutusten pisteytykset tarkastettiin, jotta ne ovat yhteismitallisia, eikä jokin
vaikutus ole yli- tai aliarvostettu. Vaikutuksia arvioitiin niiden vakavuuden ja
todennäköisyyden perusteella. Vaikutuksen vakavuuteen vaikuttavat sen mittakaava, laaja-
alaisuus ja negatiivisten vaikutusten osalta vaikutuksen korjattavuus.
Riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja arviointi tehtiin osana Keskon riskienhallinnan
prosessia. Keskon riskienhallintaprosessi noudattaa COSO Enterprise Risk Management
-mallin metodologiaa. Riskien ja mahdollisuuksien arviointi suoritettiin toimialoittain, minkä
jälkeen muodostettiin konsernitason arvio. Kestävyysriskiarviota tarkasteltiin myös yhdessä
konsernin muissa riskiarvioissa esiin nousseiden riskien kanssa. Riskejä ja mahdollisuuksia
arvioitiin niiden taloudellisen vaikuttavuuden sekä todennäköisyyden perusteella.
Arvioinnissa tarkasteltiin tunnistetuista vaikutuksista mahdollisesti esiin nousevia riskejä tai
mahdollisuuksia. Arvoketjun työntekijöihin, tuoteturvallisuuteen ja tietosuojaan liittyviin
mahdollisiin negatiivisiin vaikutuksiin yhdistyy myös riski negatiivisista taloudellisista
vaikutuksista Keskolle. Riskien arvioinnissa käytettiin samaa asteikkoa, joka on yleisesti
käytössä Keskon riskienhallinnan prosessissa. Arviossa ei tunnistettu olennaisia
mahdollisuuksia.
Ne vaikutukset ja riskit luokiteltiin olennaisiksi, jotka ylittivät määritellyn olennaisuusrajan.
Pisteytyksen perusteella olennaisiksi määritellyt vaikutukset ja riskit käytiin läpi johdon
tarkastelussa, jossa tehtiin lopullinen olennaisten kestävyysaiheiden määrittely.
Pääosa vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien arvioinnista suoritettiin konsernin sisäisenä
työskentelynä. Työskentelyssä oli mukana asiantuntijoita kaikilta Keskon kolmelta toimialalta
sekä yhteisistä toiminnoista. Kaksoisolennaisuusarvio kattaa Keskon omien toimintojen
lisäksi vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisen ja arvioinnin arvoketjun ylä- ja
alavirrassa. Sidosryhmien kuulemiset järjestettiin erillisin haastatteluin, joissa painoarvo oli
rahoitusmarkkinatoimijoiden sekä tavarantoimittajien että yritysasiakkaiden haastatteluissa.
Tässä prosessissa keräsimme tietoa, miten sidosryhmät näkevät toimintamme keskeisimmät
vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet eri kestävyysaiheiden osalta. Haastatteluilla myös
validoitiin jo olemassa olevaa näkemystä Keskolle olennaisista kestävyysaiheista. Sisäisesti
suoritetun kaksoisolennaisuusarvion sekä sidosryhmien haastatteluiden tulokset tukivat
toisiaan.
Kaksoisolennaisuusarvion tulokset esiteltiin ensimmäisen kerran konsernijohtoryhmälle ja
hallituksen tarkastusvaliokunnalle syyskuussa 2024. Kaksoisolennaisuusarvio ja siihen
syyskuun 2024 jälkeen tehdyt olennaiset muutokset käsiteltiin tarkastusvaliokunnassa ja
hyväksyttiin Keskon hallituksessa 4. helmikuuta 2025 osana lopullista kestävyysselvitystä.
Kesko päivitti strategiansa toukokuussa 2024 strategiakaudelle 2024-2026.
Strategiapäivityksen yhteydessä Kesko nosti yhdeksi kilpailueduksi vastuullisuuden
edelläkävijyyden. Strategiatyön aikana Keskon toimialat tunnistivat kestävyysseikkoihin
liittyviä vaikutuksia ja liiketoimintamahdollisuuksia. Koska kaksoisolennaisuusarvio oli vielä
kesken strategiapäivityksen aikaan, sen lopputuloksena tunnistettuja olennaisia vaikutuksia ja
riskejä ei voitu kattavasti huomioida strategiatyössä. Jatkossa kaksoisolennaisuusarvion
lopputuloksen yhteyttä Keskon strategiaan ja liiketoimintamalleihin arvioidaan tarkemmin
osana sekä vuosittaista strategiaprosessia että normaalia liiketoiminnan ja kestävyyden
johtamista.
Kesko päivitti vastuullisuusstrategiansa lokakuun lopussa 2024. Uudessa
vastuullisuusstrategiassa otettiin huomioon kestävyysseikkoja ja asetettiin konkreettisia
tavoitteita, joiden avulla voidaan edistää tai muuten positiivisesti vaikuttaa
kaksoisolennaisuusarviossa siihen mennessä tunnistettuihin olennaisiin vaikutuksiin ja
riskeihin.

|  | 27

E1 Ilmastonmuutos
Keskon vaikutukset ilmastonmuutokseen syntyvät sen omassa toiminnassa sekä arvoketjussa
muodostuvista kasvihuonekaasupäästöistä. Kesko on tunnistanut omassa toiminnassaan
keskeisimmät päästölähteet. Suurin scope 1 -päästöjen lähde on kuljetusten,
logistiikkatoimintojen ja työsuhdeautojen polttoaineiden päästöt. Suurin scope 2 -päästöjen
lähde on kaukolämmön kulutuksen päästöt. Suurin osa arvoketjun scope 3 -päästöistä syntyy
ostettujen ja myytyjen tuotteiden elinkaaren aikana niiden tuotannosta, käytöstä ja
loppukäsittelystä. Lisäksi päästöjä syntyy käyttöomaisuushyödykkeiden valmistuksesta ja
logistiikan kuljetuksista.
Merkittäviä ilmastoon liittyviä riskejä ei ole tunnistettu konsernin riskikartalle, jossa
tarkastelujakso on 12 kuukautta. Keskipitkällä aikavälillä ilmastoon liittyviä riskejä on
tunnistettu etenkin kiinteistöihin liittyen. Riski on ilmastonmuutokseen liittyvä fyysinen riski.
Kesko omistaa ja hallinnoi vuokrasopimuksin merkittävää määrää kiinteistöjä kaikissa
toimintamaissa. Tulevaisuudessa lisääntyvät sään ääri-ilmiöt kasvattavat kiinteistöihin
kohdistuvaa rasitusta. Yksittäisiin omaisuuseriin saattaa kohdistua vahinkoriskejä tai
investointitarpeita sään ääri-ilmiöistä johtuen.
Keskeisimmät sään ääri-ilmiöt Keskon toimintamaissa liittyvät kroonisiin ilmastoriskeihin
kuten lämpökuormitukseen ja sadeolojen ja -tyyppien muutokseen. Akuutit riskit liittyvät
lämpöaaltoihin, myrskyihin, voimakkaisiin sateisiin ja tulviin. Olosuhteita simuloidaan muun
muassa tulevaisuuden säädatalla ja sääilmiöihin varaudutaan huomioimalla riskit
kiinteistöhankkeiden suunnitteluohjeissa.
Kesko ei ole tehnyt E1 Ilmastonmuutos -standardissa tarkoitettua resilienssianalyysiä yhtiön
strategian ja liiketoimintamallin ilmastokestävyydestä.
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous
Olennaiset vaikutukset ympäristölle muodostuvat Keskon toiminnoissa syntyvästä jätteestä,
jota syntyy etenkin osana varasto- ja logistiikkatoimintoja sekä vähittäiskauppatoiminnoissa.
Suurin jätejae Keskon toiminnassa on pahvi, jota syntyy tuotteiden kuljetuksen ja varastoinnin
aikaisista pakkauksista. Keskon toiminnoissa syntyvä jäte on pääosin tavanomaista jätettä.
Vaarallisen jätteen määrä Keskon toiminnoissa on vähäinen.
Resurssien käyttöön liittyen resurssien ulosvirtausta syntyy erityisesti pakkaamisesta.
Tuotteen logistinen ketju sisältää useita pakkauksia logistiikan pakkaamisesta aina yksittäisen
tuotteen myyntipakkaukseen.
Elintarvikealan toimijana Keskon toiminnoissa keskeisessä osassa on myös ruokahävikin
syntymisen ehkäiseminen. Ruokahävikkiä syntyy osana varastointi- ja logistiikkatoimintoja
sekä tukkutoiminnoissa. Ruokahävikin ehkäisemisen kannalta merkittävintä on kuitenkin
ruokahävikin ehkäiseminen K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa, joissa suurin osa
ruokahävikistä syntyy.
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät vaikutukset ovat sellaisia, että niiden osalta ei
ole katsottu tarpeelliseksi järjestää kuulemisia vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen
kanssa.
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen
Eettisten ja läpinäkyvien liiketoimintaperiaatteiden varmistaminen sekä lakien ja määräysten
noudattaminen on tunnistettu olennaiseksi kestävyysaiheeksi. Eettisten
liiketoimintaperiaatteiden avulla vaikutetaan yrityskulttuuriin ja henkilöstön toimintaan
työyhteisössä ja yhteistyössä sidosryhmien kanssa. Periaatteet korruption ja lahjonnan
ehkäisemiksi sekä SpeakUp-kanava ja sen myötä ilmoittajansuojelu ovat keskeinen osa
eettisen yrityskulttuurin toteutumista läpi arvoketjun.
Keskolla on suuri määrä tavaran- ja palveluntoimittajia. Keskon yhteistyökumppaneille,
erityisesti tavaran- ja palveluntoimittajille, on luotu omat Yhteistyökumppaneiden K Code of
Conduct -toimintaohjeet, joilla vaikutetaan eettisen toimintakulttuurin toteutumiseen myös
tavaroiden ja palveluiden hankinnassa. Keskon liiketoimintamallissa eettisten
liiketoimintaperiaatteiden toteutuminen hankintaketjussa edistää koko arvoketjun
vastuullisuutta.
Kestävään kehitykseen liittyvä lisääntyvä lainsäädäntö ja sen vaatimat mahdolliset muutokset
liiketoimintamallissa sekä mahdolliset tulevaisuuden investointitarpeet puhtaasti
lainsäädännön vaatimuksiin vastaamisessa tunnistettiin riskiksi, joka voi toteutuessaan ohjata
Keskon resurssien käyttöä.

|  | 28

Ei-olennaiset ESRS-standardit
E2 Pilaantuminen
Keskon omassa toiminnassa tunnistettiin mahdollisia vaikutuksia liittyen maaperän
pilaantumiseen Keskon omistamissa ja vuokraamissa kiinteistöissä. Keskon toiminnan luonne
ei kuitenkaan aiheuta merkittävää riskiä maaperän pilaantumisesta ja mahdolliset vaikutukset
ovat rajattuja pienelle maantieteelliselle alueelle. Historiatietoihin perustuen vuosittain on
saattanut olla joitakin yksittäisiä tapauksia, joissa maaperä on puhdistettu Keskon
toimipaikoissa.
Maaperän pilaantumisen lisäksi vaikutuksia tunnistettiin mikromuoveihin liittyen. Keskon
toiminnoissa mikromuoveja syntyy erityisesti ajoneuvojen renkaista ja myydyistä tuotteista.
Omien tuotemerkkien kosmetiikassa ja pesuaineissa on luovuttu mikromuovirakeista. Keskon
tuotevalikoimassa on ongelma-aineiksi luokiteltavia tuotteita. Näiden osuus
tuotevalikoimassa on kuitenkin vähäinen.
Tuotteiden arvoketjussa tunnistettiin vaikutuksia etenkin ruoan alkutuotannossa ja
valmistavassa teollisuudessa. Pilaantumiseen liittyvät vaikutukset Keskon omassa
toiminnassa ja tuotteiden arvoketjussa eivät nousseet kaksoisolennaisuustarkastelussa
olennaisiksi vaikutuksiksi.
Pilaantumiseen liittyvät vaikutukset eivät ole olennaisia Keskon toiminnassa
tarkasteluhetkellä, minkä johdosta niiden osalta ei ole järjestetty kuulemisia vaikutusten
kohteena olevien yhteisöjen kanssa.
E3 Vesivarat ja merten luonnonvarat
Keskon omassa toiminnassa veden kulutus ei ole merkittävää. Toiminoissa käytetään pääosin
kunnallista vedenjakelua veden kulutukseen ja kunnallista viemäriverkostoa jäteveden
käsittelyssä. Keskon toimintaan ei liity pohja- tai pintavesistä tapahtuvaa vedenottoa.
Veteen liittyviä vaikutuksia tunnistettiin tuotteiden arvoketjun alkupäässä tuotteiden
alkutuotannossa, etenkin sellaisten tuotteiden kautta, jotka ovat peräisin veden niukkuudesta
kärsiviltä alueilta. Veden käyttöön liittyviä kysymyksiä tarkastellaan jatkuvasti valikoima- ja
hankintapäätöksiä tehtäessä niiden tuotteiden ja tuoteryhmien osalta, joihin liittyy
tunnistettuja veteen liittyviä vaikutuksia ja riskejä. Keskon tuotevalikoiman laajuudessa
vaikutukset tuotteiden arvoketjussa tai vaikutukset tuotteiden saatavuudelle eivät kuitenkaan
nousseet olennaiseksi kestävyysaiheeksi osana kaksoisolennaisuustarkastelua.
Keskon valikoimassa on kaloja ja äyriäisiä. Kala- ja äyriäisvalikoimaa ohjataan siten, että se ei
sisällä uhanalaisia lajeja. Keskon toiminnoissa kala- ja äyriäistuotteiden valikoiman osuus on
vähäinen.
Vesivaroihin ja merten luonnonvaroihin liittyvät vaikutukset eivät ole olennaisia Keskon
toiminnassa tarkasteluhetkellä, minkä johdosta niiden osalta ei ole järjestetty kuulemisia
vaikutusten kohteena olevien yhteisöjen kanssa.
E4 Biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit
Kaksoisolennaisuusarviossa biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyen
tunnistettiin vaikutuksia omassa toiminnassa liittyen maankäytön muutoksiin Keskon
kiinteistötoiminnoissa.
Vuoden 2024 aikana Kesko on selvittänyt rakennuttamiseen ja kiinteistökantaansa liittyvää
maankäytön muutoksen laajuutta ja merkittävyyttä pohjautuen LEAP-metodiin (Locate,
Evaluate, Assess and Prepare). Osana LEAP-selvitystyötä Keskon omien ja vuokraamien
kiinteistöjen maankäyttöluokat selvitettiin paikkatietoanalyysillä hyödyntäen
maankäyttöaineistoja. Muutoksen merkittävyyttä arvioitiin laskemalla kasvipeitteisten
alueiden osuus kiinteistöjen koordinaattipisteiden välittömässä läheisyydessä sekä
hyödyntämällä WWF:n Risk Filter -työkalulla saatavia arvoja maankäytön muutokseen
liittyvistä riskeistä.
Suomessa tarkastelluista kohteista 80 % sijaitsi alueella, jolla niillä ei arvioida olevan kielteisiä
vaikutuksia suojelualueisiin. Kohteista 19 % sijaitsi Suomen luonnonsuojelulain mukaisen
suojelualueen läheisyydessä ja 1 % välittömässä läheisyydessä. Lisäksi tarkasteltiin kohteiden
etäisyyksiä metsälain mukaisiin tärkeisiin elinympäristöihin. Tarkastelun perusteella 97 %
kohteista sijaitsi alueella, jolla niillä ei arvioida olevan vaikutuksia tärkeisiin elinympäristöihin.
Tärkeiden elinympäristöjen läheisyydessä sijaitsi 3 % kohteista. Välittömässä läheisyydessä ei
sijainnut yhtään Keskon kohteita.
Muiden toimintamaiden kohteista selvitettiin etäisyys WDPA-alueisiin (World Database on
Protected Areas), jotka kuuluvat globaalisti ylläpidettyyn tietokantaan suojelualueista sekä

|  | 29

alueisiin, jotka ovat EU:n ympäristötietopalvelujen (EEA) ylläpitämässä tietokannassa
eurooppalaisista suojelualueista. Kaikista toimintamaiden kohteista 11 % sijaitsi jonkin
suojelualueen läheisyydessä. Kohteista 89 % sijaitsi suojelualueesta sellaisella etäisyydellä,
jolla niillä ei arvioida olevan kielteisiä vaikutuksia suojelualueeseen.
Tarkastelluista suomalaisista kohteista 17 on rakenteilla olevia, jolloin vaikutukset
ympäröivään luontoon ja herkkiin alueisiin voivat olla suuremmat. Rakenteilla olevista
kohteista yksi sijaitsee suojelualueella. Kohteista neljä sijaitsee suojelualueiden läheisyydessä
ja 12 kohdetta sijaitsee sellaisella etäisyydellä suojelualueista, jolla niillä ei arvioida olevan
kielteisiä vaikutuksia suojelualueisiin.
Rakentamistoiminta on korkeasti säänneltyä toimintaa ja kauppapaikkoja ja muita kiinteistöjä
rakennetaan vain liikekiinteistöille kaavoitetuille alueille. Suuressa osassa rakennushankkeita
toimitaan jo valmiiksi rakennetussa ympäristössä. Arvioimme, että kiinteistöjen omistamiseen
ja rakennuttamiseen liittyvät maankäytön muutokset ja niiden laajuus ja merkittävyys eivät
nouse olennaisiksi vaikutuksiksi Keskon toiminnassa.
Keskon hankintaketjuissa tapahtuu maankäytön muutosta erityisesti alkutuotannossa, kuten
maa- ja metsätaloudessa, kaivostoiminnassa ja kalastuksessa. Kesko on selvittänyt
hankintaketjujensa maankäytönmuutokseen liittyviä riskejä ja maantieteellistä laajuutta osana
LEAP-selvitystyötä. Riskejä kartoitettiin tuoteryhmäkohtaisesti tunnistamalla keskeisimmät
biodiversiteettivaikutuksia aiheuttavat tuoteryhmät sekä niiden luontoriskit ja -riippuvuudet
ENCORE-työkalulla. Keskeisimmiksi tunnistettujen tuoteryhmien hankintaketjuja tarkasteltiin
maatasolla, kunkin tarkastellun hankintaketjun suurimpien hankintamaiden osalta.
Menetelmällä pystyttiin tunnistamaan Keskon globaaleista hankintaketjuista keskeisimmät
maat, ja niissä keskeisimmät biomit, joiden maankäytönmuutoksen riski arvioitiin WWF Risk
Filter -työkalulla.
Arvoketjuun liittyvä selvitystyö jäi keskeneräiseksi vuoden 2024 aikana ja se tullaan
saattamaan loppuun vuoden 2025 alkupuolella. Kaksoisolennaisuusarvion mukaisessa
tarkastelussa emme kuitenkaan tunnistaneet sellaisia olennaisia vaikutuksia tuotteiden tai
tuoteryhmien arvoketjussa, jotka tarkasteluhetkellä nousisivat olennaisiksi vaikutuksiksi.
S3 Vaikutuksen kohteena olevat yhteisöt
Vaikutuksen kohteena olevat yhteisöt tunnistettiin Keskolle ei-olennaiseksi aiheeksi
kaksoisolennaisuustarkastelun ensimmäisessä vaiheessa.
Keskon liiketoiminnan luonne, jossa toiminta-alueella on lukuisia toimipaikkoja sekä
toiminnan keskittyminen vahvasti Pohjois-Eurooppaan, eivät johda sellaisiin vaikutuksiin
yhteisöissä, jotka standardin osa-aiheiden näkökulmasta olisivat olennaisia vaikutuksia niiden
kohteena olevissa yhteisöissä.
Vaikutuksen kohteena olevat yhteisöt -standardi ja osa-aiheet todettiin ei-olennaisiksi, eikä
tarkastelua jatkettu kaksoisolennaisuusarvion seuraavassa vaiheessa.
Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju
Kesko päivitti strategiaansa toukokuussa 2024 strategiakaudelle 2024-2026. Visiona on olla
Pohjois-Euroopan johtava ja houkuttelevin kaupan alan yritys. Tavoitteena on kannattavan
kasvun varmistaminen, asiakasarvon kasvattaminen ja markkina-aseman vahvistaminen
kaikilla kolmella toimialalla, päivittäistavarakaupassa, rakentamisen ja talotekniikan kaupassa
sekä autokaupassa. Strategiatyön perustana on laatu ja tehokkuus, monikanavaisen
asiakaskokemuksen jatkuva parantaminen, K-kauppiaat sekä vastuullisuus kaikessa toiminnassa.
Keskolla on liiketoimintaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa,
Liettuassa ja Puolassa. Keskon liiketoimintamallit ovat ketjuliiketoimintamalli, oma
vähittäiskauppa ja yritysasiakaskauppa. Ketjuliiketoimintamallissa Kesko toimii kauppiaiden
tukkumyyjänä ja itsenäinen kauppiasyrittäjä vastaa jälleenmyynnistä loppuasiakkaille.
Omassa vähittäiskaupassa kuluttaja-asiakkaat ja yritysasiakkaat ovat Keskon asiakkaita.
Keskon tukkumyynti kauppiaille vuonna 2024 oli 45 % (46 %) Keskon liikevaihdosta.
Yritysasiakaskaupan osuus konsernin liikevaihdosta vuonna 2024 oli 37 % (39 %). Keskon
kuluttaja-asiakaskaupan osuus konsernin liikevaihdosta oli 18 % (15 %).
Keskolla on kolme toimialaa, jotka ovat samalla konsernitilinpäätöksessä raportoitavia
segmenttejä: päivittäistavarakauppa, rakentamisen ja talotekniikan kauppa sisältäen
rautakaupan liiketoiminnot ja teknisen kaupan liiketoiminnot sekä autokauppa sisältäen
autokaupan liiketoiminnot ja urheilukaupan liiketoiminnot. Lisätietoja eri toimialojen
liiketoiminnoista, niiden taloudellisista tiedoista ja liikevaihdon maantieteellisestä jakaumasta

|  | 30

on luettavissa konsernitilinpäätöksen liitteestä 2.2 Segmenttitiedot. Henkilöstön määrä
Keskon toimintamaissa löytyy kestävyysselvityksen osiosta S1 Oma työvoima.
Kaupan alan arvoketjussa Keskon tehtävänä on tarjota tavarantoimittajien valmistamia
tuotteita asiakkaiden saataville fyysisessä kaupassa tai digitaalisissa kanavissa. Keskeisiä osa-
alueita ovat tehokkaat hankinnan, valikoimahallinnan ja logistiikan prosessit.
Olennaiset kestävyysvaikutukset liittyvät Keskon myymiin tuotteisiin kaikissa
liiketoiminnoissa. Merkittävä osa vaikutuksista syntyy arvoketjun ylävirrassa tuotteiden
valmistuksesta tai alavirrassa tuotteiden käyttämisestä. Myytävien tuotteiden valikoimat
muuttuvat tuotteiden valmistajien kehittäessä uusia tuotteita ja poistaessa vanhentuneita
tuotteita valikoimista. Kestävyysnäkökohdat ovat yksi tekijä tuotekehityksessä ja uusien
tuotteiden lanseerauksessa. Kaupan alan toimijana Keskon tehtävä on tarjota aktiivisesti
uusia tuotteita asiakkaiden saataville sekä tuottaa kattavat tuotetiedot sisältäen tuotteen
kestävyyteen liittyvät tiedot.
Tuotteisiin liittyvistä kestävyysseikoista johtuvat muutokset tuotteiden valikoimissa,
saatavuudessa ja hintatasossa koskevat yleisesti markkinatoimijoita. Kestävyysvaatimukset
ohjaavat jatkuvasti uusien ja korvaavien tuotteiden kehittämistä. Konsernitasolla Keskon
herkkyyden arvoketjussa koko markkinaa koskevalle kestävyydestä johtuvalle muutokselle
yksittäisten tuotteiden valikoimassa, saatavuudessa tai hintatasossa on arvioitu olevan
vähäinen. Tämä johtuu Keskon liiketoimintojen ja myytävien tuotteiden monipuolisuudesta.
Sen sijaan Keskon oman toiminnan eettisyys, säädöstenmukaisuus ja kestävyyteen liittyvät
tekijät, kuten ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttaminen sekä negatiivisten
kestävyysvaikutusten minimointi oman henkilöstön, arvoketjun työntekijöiden, kuluttajien ja
loppukäyttäjien osalta, ovat keskeisiä tekijöitä Keskon liiketoiminnan kannalta. Näillä on
suora vaikutus Keskon houkuttelevuuteen yhteistyökumppanina tavarantoimittajien ja
asiakkaiden näkökulmasta. Lisäksi kestävyyteen liittyvien tavoitteiden saavuttaminen voi
vaikuttaa suoraan konsernin velkarahoituksen hintaan, mikä korostaa kestävyyden
taloudellista merkitystä Keskon toiminnassa. Yksittäisen tavaran- tai palveluntuottajan
toiminnan negatiiviset kestävyysvaikutukset heijastuvat Keskon liiketoimintaan ja voivat
vaikuttaa Keskon asettamien kestävyystavoitteiden toteutumiseen.
Keskon strategian toteuttaminen ja liiketoimintamalli, jossa on kolme eri toimialaa, ei ole
kriittisellä tavalla riippuvainen yksittäisistä asiakkaista, toimitusketjuista tai tavararyhmistä.
Kokonaisuudessaan Keskon liiketoimintamallin arvioidaan sopeutuvan suhteessa yksittäisiin
tunnistettuihin kestävyysaiheisiin. Edellä mainituista syistä Kesko ei ole laatinut vuonna 2024
analyysiä sen strategian ja liiketoimintamallin resilienssistä olennaisten kestävyysaiheiden
käsittelyssä.
Raportointikauden lopussa Kesko ei ole tunnistanut olennaisia taloudelliseen asemaan,
tulokseen ja rahavirtaan liittyviä kestävyysriskejä.

|  | 31

Sidosryhmien edut ja näkemykset
Sidosryhmien kanssa käytävä vuoropuhelu on tärkeää toiminnan kehittämiseksi. Toimivan ja
aktiivisen vuoropuhelun kautta pystymme ymmärtämään sidosryhmien näkökulmia,
huolenaiheita ja ajatuksia toimintamme kehittämiseen. Viestintämme sidosryhmille on
aktiivista ja avointa.
Oheisessa taulukossa on kuvaukset Keskon tärkeimmistä sidosryhmistä, yhteistyökanavista,
sidosryhmille tärkeimmistä kestävyysaiheista sekä niiden vaikutuksista kestävyyden
johtamiseen. Vuoden 2025 aikana tavoitteena on kehittää edelleen sidosryhmätyötämme.

Sidosryhmä | Yhteistyömuodot | Keskeiset kestävyysaiheet | Sidosryhmän odotuksiin vastaaminen
Kuluttajat ja loppukäyttäjät | • Päivittäiset asiakaskohtaamiset • Asiakaspalvelukanavat ja sovellukset • Asiakaskyselyt ja -tutkimukset • K-kylä-asiakasyhteisö • Sosiaalinen media | • Tuotteiden terveellisyys • Tuotteiden turvallisuus • Tuotteiden alkuperä ja vastuulliset hankintaketjut • Kiertotalousratkaisut ja hävikin vähentäminen • Vastuullisuuden edistäminen paikallisesti | • Läpinäkyvyyden lisääminen alkuperästä ja tuotannosta • Ostodatan palauttaminen asiakkaalle • Ruokainnovaatiot hävikkielintarvikkeita hyödyntäen • K-kauppiaiden toteuttamat vastuullisuusteot
Yritysasiakkaat | • Asiakastapaamiset • Tavarantoimittajien koulutukset ja messut | • Tuotteiden alkuperä ja vastuulliset hankintaketjut • Tuotteiden hiilijalanjälkitiedot | • Läpinäkyvyyden lisääminen alkuperästä ja tuotannosta • Hiilijalanjälkitiedot ja -laskurit
Oma työvoima | • Henkilöstötutkimukset ja kehityskeskustelut • Henkilöstötilaisuudet • Yhteistyö henkilöstön edustajien kanssa • SpeakUp-ilmoituskanava | • Henkilöstön hyvinvointi • Työterveys ja -turvallisuus • Monimuotoisuus, yhdenvertaisuus ja mukaan ottaminen • Hyvä johtaminen ja omat kehittymismahdollisuudet | • Hyvinvointia tukevat ratkaisut henkilöstölle • Työtapaturmia vähentävät toimenpiteet ja työterveyden palvelut • DEI-toimintasuunnitelma, tavoitteiden asettaminen ja monimuotoisuutta tukevan rekrytoinnin kehittäminen • Kehittymistä ja johtamista tukevat toimenpiteet ja valmennukset
K-kauppiaat | • Kauppiastapaamiset ja kokoukset • Sähköiset viestintäkanavat ja ammattilehdet • SpeakUp-ilmoituskanava | • Kiertotalous, jätteet, pakkaukset • Tuotteiden vastuullisuus ja vastuullisuussertifikaatit • Asiakkaiden ohjaaminen kestäviin valintoihin • Paikallisesti toteutettavat vastuullisuusprojektit | • Kiertotaloutta edistävät toimenpiteet, ajankohtaisen sääntelyn seuranta ja tuki • Läpinäkyvyyden lisääminen alkuperästä ja tuotannosta, sertifioinnit • Valikoimasuunnittelu, ostodatan palauttaminen asiakkaalle ja vastuullisuutta koskeva viestintä • K-ryhmä-tasoiset hankkeet esimerkiksi lasten ja nuorten liikuttamiseksi
Sijoittajat, osakkeenomistajat, analyytikot ja muut pääomamarkkinoiden edustajat | • Yhtiökokous • Tulosjulkistukset ja tiedotustilaisuudet • Sijoittajasivut ja sosiaalisen median kanavat • Sijoittaja- ja analyytikkotapaamiset • Kyselyt ja arviot | • Kasvihuonekaasupäästöt ja päästöjen vähentämiseen liittyvä siirtymäsuunnitelma • Luonnon monimuotoisuus ja vesi • Vastuullisuus toimitusketjuissa • Henkilöstöä koskevat sosiaalisen vastuun kysymykset • Hallinto ja palkitseminen | • Siirtymäsuunnitelma ja päästövähennystoimet • Luontokatoa ja vedenkäyttöä koskevat selvitykset ja toimet arvoketjussa • Kestävän hankinnan varmentaminen due diligence -prosesseilla • Hyvinvointia, työturvallisuutta ja monimuotoisuutta parantavat toimenpiteet • Hyvän hallinnon varmistaminen ja kestävyyden kytkeminen palkitsemiseen
Tavarantoimittajat ja palveluntarjoajat ja toimitusketjun työntekijät | • Tapaamiset tavarantoimittajien ja kumppaneiden kanssa • Info- ja keskustelutilaisuudet • Järjestöt ja ostoyhteenliittymät | • Ihmisoikeudet hankintaketjussa • Päästöjen vähentämistoimet • Vastuulliset tuotteet ja palvelut | • Ihmisoikeussitoumukset, -arvioinnit ja auditoinnit • Kumppaneiden haastaminen ilmastotavoitteiden asettamiseen (CDP) • Yhteistyö kestävien tuotteiden saattamisesta valikoimiin
Kansalaisjärjestöt ja edunvalvontajärjestöt | • Dialogi kansalaisjärjestöjen kanssa • Toiminta edunvalvontajärjestöissä | • Tuotteiden alkuperä ja työolot hankintaketjussa • Arvoketjun ympäristövaikutukset • Vastuullisuutta koskevan sääntelyn kehitys | • Läpinäkyvyyden lisääminen alkuperästä ja tuotannosta • Yhteistyö kansalaisjärjestöjen kanssa tärkeissä vastuullisuuskysymyksissä • Ennakointi ja valmistautuminen sääntelymuutoksiin

|  | 32

Kestävyyden johtaminen
Kestävyysselvityksessä on annettu tiedot kestävyyden johtamis- ja ohjausmallista.
Kestävyyden j ohtamis- ja ohjausmalli
Hallitus ja hallituksen valiokunnat
Keskon hallitus huolehtii yhtiön hallinnosta ja sen toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä,
mikä sisältää myös vastuun kestävyysaiheista. Hallitus on vahvistanut kirjallisen
työjärjestyksen hallituksen tehtävistä ja toiminnan periaatteista. Työjärjestyksen mukaisesti
hallitus käsittelee ja päättää konsernin kannalta taloudellisesti, liiketoiminnallisesti tai
periaatteellisesti merkittävät asiat. Hallituksen valiokunnat tukevat hallituksen toimintaa ja
valmistelevat hallituksen vastuulle kuuluvia asioita. Hallituksen ja sen tarkastusvaliokunnan
työjärjestyksiin sisältyy kestävyysraportoinnin ja kestävyysraportoinnin varmentamisen
seuraamiseen ja arviointiin liittyviä tehtäviä.
Hallitus päättää konsernin strategiasta sisältäen kestävyysaiheet ja kestävyyteen liittyvät
strategiset tavoitteet. Strategian ja tavoitteiden etenemisestä raportoidaan hallitukselle
säännöllisesti muun muassa osana pääjohtajan katsausta.
Hallitus hyväksyy kaikki konsernitason politiikat. Hallitus on hyväksynyt ja vahvistanut
konsernin eettiset toimintatapaohjeet, K Code of Conduct -toimintaohjeet, ja näiden lisäksi
hallituksen hyväksymiä muita politiikkoja, jotka käsittelevät eri kestävyysaiheita, ovat
kestävän kehityksen politiikka, henkilöstöpolitiikka, riskienhallintapolitiikka,
hallinnointipolitiikka, tietosuojapolitiikka ja veropolitiikka.
Vuonna 2024 aikana hallitus on käsitellyt seuraavia kestävyyteen liittyviä aihealueita:
• Hyväksynyt vastuullisuusstrategian päivityksen ja tavoitteet
• Hyväksynyt päivitetyt ilmastotavoitteet (scope 1 ja 2) ja niihin liittyvän
siirtymäsuunnitelman
• Päättänyt vihreän joukkovelkakirjan liikkeeseenlaskusta
• Päättänyt Keskon ja Pohjoismaiden Investointipankin (NIB) välisestä
vastuullisuussidonnaisesta lainasopimuksesta
• Hyväksynyt uudistetut K Code of Conduct -toimintaohjeet
Hallituksen tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja raportoi valiokunnan työstä valiokunnan
kokousta seuraavassa hallituksen kokouksessa. Jokaisessa tarkastusvaliokunnan
säännönmukaisessa kokouksessa käsitellään konsernin riskikarttaa ja siinä tapahtuneita
muutoksia. Kahdesti vuodessa tarkastusvaliokunnalle raportoidaan Compliance & ethics
-katsaus, joka sisältää tietoa muun muassa K Compliance -ohjelmien tilanteesta ja SpeakUp-
ilmoituskanavaan tulleista ilmoituksista. Compliance-toiminnan yhtenä painopisteenä on
korruption ja lahjonnan torjunta, josta on oma K Compliance -ohjelma. Vuonna 2024
hallituksen tarkastusvaliokunta seurasi säännöllisesti kestävyysraportoinnin
täytäntöönpanoon liittyviä toimenpiteitä, niiden edistymistä ja täytäntöönpanoon liittyviä
riskejä viidessä kokouksessa kuudesta. Tarkastusvaliokunta käsitteli Keskon
kaksoisolennaisuusarvion alustavat tulokset vain tätä teemaa koskevassa kokouksessaan.
Hallituksella on valtuudet ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin tehtäviensä hoitamiseksi. Siten
hallitus voi käyttää ulkopuolisia oikeudellisia, taloudellisia tai muita neuvonantajia oman
harkintansa mukaan myös kestävyysaiheisiin liittyvissä asioissa.

|  | 33

Hallituksen monimuotoisuus ja hallituksen jäsenten riippumattomuus
Keskon hallitukseen kuuluu yhtiöjärjestyksen mukaan vähintään viisi (5) ja enintään
kahdeksan (8) jäsentä. Yhtiökokous päättää hallituksen jäsenten lukumäärän, valitsee kaikki
hallituksen jäsenet ja päättää hallituksen jäsenten palkkioista.
Hallituksen monimuotoisuutta koskevat periaatteet sisältyvät hallituksen hyväksymään
monimuotoisuuspolitiikkaan. Monimuotoisuuspolitiikassa on kuvattu tavoitteet
monimuotoisuuden toteuttamiseksi hallituksen toiminnassa ja kokoonpanossa.
Hallituksen jäsenten kokemus- ja koulutustaustat sekä ammatillinen osaaminen ovat
monimuotoisia ja monialaisia. Usealla hallituksen jäsenellä on kaupan alan kokemusta, ja
hallituksen seitsemästä jäsenestä kahden päätoimena on toimia K-ruokakauppiaana ja yhden
K-rautakauppiaana. Usealla hallituksen jäsenellä on kokemusta myös kansainvälisestä
yritystoiminnasta. Hallituksen jäsenistä miehiä on noin 71 % ja naisia noin 29 %. Hallituksen
jäsenet ovat iältään 48-72-vuotiaita.
Hallitus teki vuosittaisen riippumattomuusarvioinnin kokouksessaan maaliskuussa 2024.
Riippumattomuusarviointien perusteella hallitus on katsonut, että hallituksen jäsenten
enemmistö (noin 57 %) on riippumattomia yhtiöstä. Hallituksen jäsenet (86 %) yhtä jäsentä
lukuun ottamatta on arvioitu riippumattomiksi yhtiön merkittävistä osakkeenomistajista.
Hallituksen ja sen valiokuntien kokoonpanot täyttävät Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n
1.1.2020 voimaan tulleen hallinnointikoodin mukaiset riippumattomuusvaatimukset. Keskon
kaikki hallituksen jäsenet ovat ulkopuolisia yhtiöön nähden (non-executive directors).
Hallituksessa ei ole henkilöstöedustajia.
Konsernin pääjohtaja ja johtoryhmä
Hallitus nimittää yhtiön toimitusjohtajan, josta käytetään Keskossa nimitystä pääjohtaja.
Keskon pääjohtajalla on työssä tukenaan Keskon konsernijohtoryhmä.
Keskon pääjohtajalla on kokonaisvastuu vastuullisuusstrategian toteuttamisesta ja yhteisiin
tavoitteisiin pääsemisestä. Konsernijohtoryhmä tukee pääjohtajaa tässä roolissaan ja
käsittelee kokouksissaan säännöllisesti Keskolle olennaisimpia kestävyysvaikutuksia, riskejä,
mahdollisuuksia ja tavoitteiden etenemistä. Konsernijohtoryhmän jäsenistä vuoden 2024
lopussa oli miehiä 62,5 % ja naisia 37,5 %.
Vuonna 2024 konsernijohtoryhmässä käsiteltiin esimerkiksi seuraavia vastuullisuusaiheita:
• Päivitetty vastuullisuusstrategia 2024-2026
• Päivitetyt ilmastotavoitteet (scope 1 ja scope 2) ja niihin liittyvä siirtymäsuunnitelma
• Energiastrategian päivitys ja hyväksyntä
• Kestävyysraportointidirektiivi (CSRD) sisältäen kaksoisolennaisuusarvioinnin tulokset ja
muiden kestävyyteen liittyvien lainsäädäntöhankkeiden käyttöönotto
• K Code of Conduct -toimintaohjeet
• Compliance & ethics -katsaus
• Monimuotoisuuskysymykset (DEI)
• Henkilöstötutkimuksen tulokset
• Työterveysstrategia
• Työturvallisuussuunnitelma.
Pääjohtajalla on lakiin perustuvat valtuudet ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin tehtäviensä
hoitamiseksi. Hallitus on valtuuttanut pääjohtajan hankkimaan ulkopuolista neuvonantoa
pääjohtajan oman harkinnan mukaan myös kestävyysseikkoihin liittyvissä asioissa.
Konsernin v astuullisuuden johtoryhmä ja toimialat
Vastuullisuuden johtoryhmän tehtävänä on edistää vastuullisuusstrategiaan sisältyviä
toimenpiteitä, seurata strategian etenemistä, koordinoida konsernitasoisia aloitteita sekä
jakaa parhaita käytänteitä Keskossa. Johtoryhmän puheenjohtajana toimii lakiasioista ja
vastuullisuudesta vastaava johtaja, joka on konsernijohtoryhmän jäsen ja raportoi suoraan
pääjohtajalle. Hän vastaa vastuullisuusstrategian sisällöstä ja valvoo sen edistymistä sekä
tukee toimialakohtaisten vastuullisuusstrategioiden toteutumista. Muut vastuullisuuden
johtoryhmän jäsenet edustavat toimialoja ja Keskon yhteisiä toimintoja.
Toimialajohtajat vastaavat konsernitasoisten ja toimialakohtaisten vastuullisuustavoitteiden
saavuttamisesta omilla toimialoillaan, toimenpiteiden edistymisen seurannasta, resurssien
allokoinnista ja tarvittavista investoinneista. Konsernin yhteiset toiminnot tukevat
vastuullisuustyössä edistymistä.

|  | 34

Kestävyystavoitteet osana palkitsemisjärjestelmiä
Keskossa on käytössä kaksi osakepohjaista sitouttamis- ja kannustinohjelmaa: Performance
Share Plan (PSP) sekä Key Personnel Share Plan (KPSP). Osakepohjaisista sitouttamis- ja
kannustinjärjestelmistä on kerrottu konsernitilinpäätöksen liitteessä 5.3 Osakepalkitseminen.
PSP-osakeohjelmassa on yhtenä ansaintakriteerinä Keskon vastuullisuuteen liittyvä tavoite
10 %:n painoarvolla. Vastuullisuustavoitteissa keskeisimmät ovat ilmastopäästöjen
vähentäminen sekä kansainvälisiin vastuullisuusindekseihin ja -arviointeihin sidotut
tavoitteet. PSP-osakeohjelman ehdot hyväksyy hallitus. KPSP-osakeohjelmassa
vastuullisuusmittarit liittyvät henkilön omaan työnkuvaan ja vastuualueisiin ja ne hyväksyy
henkilön esihenkilö.
Osakepalkkio-ohjelmien lisäksi Keskon toimialojen ja yhteisten toimintojen johtoryhmien
jäsenillä ja heille raportoivilla henkilöillä on ollut vuonna 2024 vastuullisuusstrategian
mukainen vastuullisuustavoite yhtenä tulospalkkiokriteerinä. Vastuullisuustavoitteita on
asetettu myös isolle joukolle tulospalkkiojärjestelmän piirissä olevia avainhenkilöitä henkilön
roolin mukaisesti. Tulospalkkiokriteerit hyväksyy henkilön esihenkilö.
Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista
Kestävyyttä koskevista konsernin due diligence -prosesseista on kerrottu
kestävyysselvityksen alla mainituissa kohdissa:
• S2 Arvoketjun työntekijät - Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
• S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät - Tuoteturvallisuuteen liittyvät toimintaperiaatteet
• S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät - Henkilötietojen suojaamiseen liittyvät toimintaperiaatteet
• G1 Liiketoiminnan harjoittaminen - Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat
toimintaperiaatteet.

|  | 35

YMPÄRISTÖVASTUU
EU-TAKSONOMIA
Keskon EU-taksonomiaa koskeva raportointi noudattaa Euroopan Parlamentin ja Neuvoston
asetuksen (EU) 2020/852 (annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020) määräyksiä. EU:n kestävän
rahoituksen luokittelujärjestelmän eli taksonomian tarkoitus on auttaa yrityksiä ja sijoittajia
arvioimaan, ovatko taloudelliset toimet kestäviä ympäristön kannalta. Luokittelujärjestelmä
määrittelee liiketoiminnalle kriteeristön, jonka perusteella voidaan arvioida, missä määrin
yrityksen toiminta tukee ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista.
Yritysten on raportoitava millä tavoin ja missä määrin niiden toiminta voidaan luokitella EU-
taksonomiassa tarkoitetulla tavalla ympäristön kannalta kestäväksi seuraavien kuuden
ilmasto- ja ympäristötavoitteen näkökulmasta:
• Ilmastonmuutoksen hillintä
• Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
• Vesi- ja merivarojen suojeleminen
• Kiertotalouden edistäminen
• Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen
• Ekosysteemien ja biodiversiteettien suojeleminen
Luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvista toiminnoista sekä luokitusjärjestelmän mukaisista
toiminnoista esitetään tunnusluvut, jotka ovat osuus yrityksen liikevaihdosta, investoinneista
(CapEx) ja taksonomia-asetuksessa määritellyistä toimintamenoista (OpEx).
Kaupan alalle tyypillisiä toimintoja ei ole erikseen mainittu luokitusjärjestelmässä, jolloin
kaupan alan yritykset raportoivat luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvista toiminnoistaan, jos
yrityksellä niitä on.
Luokitusjärjestelmäkelpoiset toiminnot ja
luokitusjärjestelmän mukaisuuden arviointi
Kesko on tunnistanut toiminnassaan luokitusjärjestelmän piiriin kuuluviksi toiminnoiksi
autokaupan leasing-liiketoiminnan ja käytettyjen autojen liiketoiminnan sekä kiinteistöjen
omistamisen, vuokraamisen ja rakennuttamisen oman liiketoiminnan tarpeisiin. Lisäksi
logistiikan toiminnot Tanskassa ovat luokitusjärjestelmän piiriin kuuluva toiminto.
Kesko on arvioinut kunkin luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvan toiminnon
luokitusjärjestelmän mukaisuuden. Luokitusjärjestelmän mukaisuus on määritetty arvioimalla
sitä, edistääkö toiminto merkittävästi vähintään yhtä luokitusjärjestelmän ilmasto- ja
ympäristötavoitteista. Luokitusjärjestelmän mukaisuuden määrittäminen tehdään kullekin
toiminnolle sovellettavien teknisten arviointikriteerien perusteella. Näiden arviointikriteerien
täyttymisen lisäksi on varmistuttu siitä, että toiminto ei aiheuta merkittävää haittaa muille
taksonomia-asetuksessa mainituille ilmasto- tai ympäristötavoitteille erillisten ei merkittävää
haittaa -kriteerien perusteella (DNSH), ja että taksonomia-asetuksen mukaiset
vähimmäissuojatoimet toteutuvat.
Kesko on tarkastellut vähimmäistason suojatoimien (minimum safeguards) toteutumista
suhteessa ihmisoikeuksiin, korruptioon ja lahjontaan, reiluun kilpailuun sekä verotukseen.
Edellä mainittuja vähimmäistason suojatoimien osa-alueita ja niihin liittyviä Keskon
toimintaohjeita ja toimenpiteitä on kuvattu tarkemmin tämän kestävyysselvityksen osioissa
S2 Arvoketjun työntekijät ja G1 Liiketoiminnan harjoittaminen. Tarkastelun tuloksena Kesko
arvioi, että vähimmäistason suojatoimet toteutuvat Keskon toiminnassa kaikilla neljällä
tarkasteltavalla osa-alueella.
Seuraavassa taulukossa on esitetty Keskon tunnistamat luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvat
toiminnot sekä miten Kesko on arvioinut kunkin toiminnon luokitusjärjestelmän mukaisuutta.

|  | 36

|  |  |  | Tunnusluvut
Luokitusjärjestelmän toiminto | Toiminnon kuvaus | Luokitusjärjestelmän mukaisuuden arviointi | Liikevaihto | CapEx | Opex
CCM 6.5 | Moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla tapahtuva liikenne | M1-, N1- tai L-luokan ajoneuvojen hankinta, rahoitus, leasing, vuokraus ja käyttö. Toimintoon sisältyy autokaupan leasing-liiketoiminta. | Merkittävän edistämisen kriteeri toteutuu, jos ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ovat alle 50 g CO 2/km. Kriteeri toteutuu täyssähköautojen ja hybridien osalta. Toimintoon sisältyy osana ei merkittävää haittaa -kriteerejä renkaiden vierintämelun kuuluminen parhaaseen saatavilla olevaan luokkaan. Tieto renkaiden vierintämelusta ei ole saatavilla, jolloin ajoneuvojen luokitusjärjestelmän mukaisuutta ei ole mahdollista selvittää. Leasing-liiketoiminnan ajoneuvot on luokiteltu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisiksi. | √ | √ | √
CCM 6.6 | Tieliikenteen tavaraliikennepalvelut | N1-, N2- tai N3-luokan ajoneuvojen hankinta, rahoitus, leasing, vuokraus ja käyttö tieliikenteen tavarakuljetuspalveluissa. Toimintoon sisältyy Tanskassa Davidsen Koncernen A/S:n logistiikan kalusto. | Täyttääkseen luokitusjärjestelmän mukaisuuden kriteerit ajoneuvojen tulisi olla vähäpäästöisiä tai nollapäästöisiä ajoneuvoja. Ajoneuvoja ei myöskään ole tarkoitettu fossiilisten polttoaineiden kuljetukseen. Lisäksi ajoneuvojen tulee täyttää toiminnolle asetetut ei merkittävää haittaa -kriteerit. Toimintoon kuuluva logistiikan kalusto on luokiteltu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisiksi ajoneuvoiksi. |  | √ | √
CCM 7.1 | Uusien rakennusten rakentaminen | Asuin- ja muiden kuin asuinrakennusten rakentaminen. Toiminto sisältää Keskon omaan käyttöön rakennuttamat kohteet. Näitä kohteita ovat pääasiassa uudet kauppa- ja logistiikkakiinteistöt. | Uusille kohteille määritellään hankkeen suunnitteluvaiheessa energiatehokkuusluku (E-luku), jonka tulee olla vähintään kymmenen prosenttia alhaisempi kuin määritetty kansallinen raja- arvo. Arvio rakennuksen luokitusjärjestelmän mukaisuudesta tehdään rakennuksen suunnitteluvaiheessa. E-luvun toteutuminen varmennetaan rakennuksen valmistumisvaiheessa. Energiatehokkuus tulee olla sertifioitu energiatehokkuustodistuksella. Lisäksi toiminto asettaa kriteerit yli 5 000 m 2 rakennuksille ilmatiiviyden ja lämmönpitävyyden osalta. Toiminto sisältää myös yksityiskohtaiset ei merkittävää haittaa - kriteerit. Luokitusjärjestelmän mukaisuuden kriteerit otetaan huomioon jo rakennuksen suunnitteluvaiheessa, jolloin tehdään päätös kohteen rakentamisesta kriteeristön vaatimukset täyttäen. |  | √ |
CCM 7.2 | Olemassa olevien rakennusten korjaus | Olemassa olevien rakennusten laajamittaiset korjaukset. Laajamittaiset peruskorjaukset Keskon omistamissa kohteissa sekä niissä vuokrakohteissa, joissa Kesko on vastuussa peruskorjauksista. | Rakennusten korjauksen tulee noudattaa laajamittaisiin korjauksiin sovellettavia vaatimuksia tai vaihtoehtoisesti korjaustoimenpiteiden tulee johtaa primäärienergian kysynnän vähenemiseen vähintään 30 %:lla. Toiminto sisältää myös yksityiskohtaiset ei merkittävää haittaa -kriteerit. Keskon suuret korjaus- ja perusparannushankkeet eivät ole saavuttaneet luokitusjärjestelmän mukaisuutta, sillä toimintoon 7.2 sisältyvät ei merkittävää haittaa -kriteerit luokitusjärjestelmän mukaisuudelle eivät ole täyttyneet. |  | √ |

|  | 37

|  |  |  | Tunnusluvut
Luokitusjärjestelmän toiminto | Toiminnon kuvaus | Luokitusjärjestelmän mukaisuuden arviointi | Liikevaihto | CapEx | Opex
CCM 7.3 | Energiatehokkuuslaitteiden asennus, huolto ja korjaus | Energiatehokkuuslaitteisiin liittyvät yksittäiset peruskorjaustoimenpiteet, kuten eristyksen lisääminen olemassa oleviin rakennuksen osiin, ikkunoiden ja ulko-ovien korvaaminen uusilla energiatehokkailla vaihtoehdoilla, energiatehokkaiden valonlähteiden asentaminen sekä ilmastointiin liittyvien laitteiden asentaminen, huolto, korjaus ja korvaaminen tehokkailla teknologioilla. Toiminto sisältää pääasiassa Keskon kauppapaikkoihin, joissa Kesko on vuokralaisena, tehtäviä yllä lueteltuja peruskorjaustoimenpiteitä. | Energiatehokkuusinvestoinnit pitävät sisällään pääasiassa investointeja LED-lamppuihin kiinteistöissä, jossa Kesko on vuokralaisena. Täyttääkseen toiminnon 7.3 merkittävän edistämisen kriteerit, valonlähteen tulee kuulua kahteen parhaaseen energiatehokkuusluokkaan. Keskon hankkeissa käytetyt LED-lamput eivät täytä kriteerejä luokitusjärjestelmän mukaisuudesta. |  | √ |
CCM 7.4 | Sähköajoneuvojen latausasemien asennus, huolto ja korjaus rakennuksissa | Sähköautojen latausasemien asennus, huolto ja korjaus rakennuksissa ja rakennusten yhteydessä olevissa pysäköintitiloissa. Toiminto käsittää Keskon K-Lataus-asemat Suomessa sekä muissa Keskon toimintamaissa kauppapaikkojen yhteyteen asennetut latausasemat. | Kaikki toimintoon kuuluvat investoinnit on luokiteltu luokitusjärjestelmän mukaisiksi investoinneiksi. Ilmastonmuutoksen sopeutumiseen liittyvän ei merkittävää haittaa -kriteerin ei nähdä vaikuttavan olennaisesti luokitusjärjestelmän mukaisuuden arviointiin latausasemiin liittyvissä investoinneissa. |  | √ |
CCM 7.5 | Rakennusten energiatehokkuuden mittaamisessa, säätelyssä ja valvonnassa käytettävien välineiden asennus, huolto ja korjaus | Rakennusten energiatehokkuuden mittaamisessa, säätelyssä ja valvonnassa käytettävien välineiden asennus, huolto ja korjaus. Toiminto käsittää yllä kuvatut pääomamenot kiinteistöissä, joissa Kesko on vuokralaisena. | Toiminnon koostuessa taksonomia-asetuksessa luetelluista yksittäisistä toimenpiteistä, kaikki toimintoon kuuluvat investoinnit on luokiteltu luokitusjärjestelmän mukaisiksi investoinneiksi. Ilmastonmuutoksen sopeutumiseen liittyvän ei merkittävää haittaa -kriteerin ei nähdä vaikuttavan olennaisesti luokitusjärjestelmän mukaisuuden arviointiin näissä investoinneissa. |  | √ |
CCM 7.6 | Uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian asennus, huolto ja korjaus teknologian asennus, huolto ja korjaus | Uusiutuviin energialähteisiin liittyvät yksittäiset toimenpiteet, joissa teknologia asennetaan paikan päällä rakennuksen teknisinä järjestelminä. Toiminto käsittää yllä kuvatut pääomamenot kiinteistöissä, joissa Kesko on vuokralaisena. | Toiminnon koostuessa taksonomia-asetuksessa luetelluista yksittäisistä toimenpiteistä, kaikki toimintoon kuuluvat investoinnit on luokiteltu luokitusjärjestelmän mukaisiksi investoinneiksi. Ilmastonmuutoksen sopeutumiseen liittyvän ei merkittävää haittaa -kriteerin ei nähdä vaikuttavan olennaisesti luokitusjärjestelmän mukaisuuden arviointiin näissä investoinneissa. |  | √ |
CCM 7.7 | Rakennusten hankinta ja omistaminen | Kiinteistöjen ostaminen ja kyseisten kiinteistöjen omistaminen. Toiminto sisältää tilikauden aikana hankitut kiinteistöt sekä kiinteistöjen vuokrasopimuksista taseeseen käyttöoikeusomaisuuserinä kirjatut määrät. Lisäksi yllä lueteltujen toimintojen 7.3 ja 7.5 sekä luokitusjärjestelmän toiminnon 7.6 Uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian asennus, huolto ja korjaus mukaiset investoinnit Keskon omistamiin kiinteistöihin on sisällytetty toimintoon 7.7 Rakennusten hankinta ja omistaminen. | Vuoden 2020 jälkeen rakennettujen rakennusten osalta arviointi luokitusjärjestelmän mukaisuudesta tulee tehdä toiminnon 7.1 Uusien rakennusten rakentaminen toiminnon kriteerien perusteella. Vuoden 2020 aikana tai sitä ennen rakennetulla rakennuksella tulee olla vähintään luokan A energiatodistus tai rakennuksen tulee kuulua alueen parhaaseen 15 %:iin primäärienergian kysynnän perusteella. Tarkastelumenetelmää sovelletaan lähinnä vuokrakohteisiin. Kohteista tehdään myös ilmastoriskiarvio. |  | √ | √
CE 5.4 | Käytettyjen tavaroiden myynti | Sellaisten käytettyjen tavaroiden myynti, joita asiakas on aiemmin käyttänyt niiden suunnitellun käyttötarkoituksen mukaisesti. Keskossa käytettyjen tavaroiden myynti pitää sisällään autokaupan käytettyjen autojen liiketoiminnan. | Käytettyjen tavaroiden myynti on yksi kiertotalouden toiminnoista. Käytetyistä autoista ei ole saatavilla kattavia tietoja, joiden perusteella ajoneuvojen luokitusjärjestelmän mukaisuutta voitaisi luotettavasti arvioida. Käytetyt autot on luokiteltu luokitusjärjestelmäkelpoisiksi mutta ei luokitusjärjestelmän mukaisiksi. | √ |  |

|  | 38

Keskon luokitusjärjestelmäkelpoinen liikevaihto muodostuu autokaupan leasing-
liiketoiminnasta sekä käytettyjen autojen myynnistä asiakkaille.
Kesko omistaa ja vuokraa kiinteistöjä kaikissa toimintamaissa liiketoiminnan tarpeisiin.
Konsernin käytössä on noin 1 600 omistettua tai vuokrattua kauppa-, logistiikka- ja
toimistokiinteistöä. Konsernin luokitusjärjestelmäkelpoiset pääomamenot sisältävät
investointeja uusiin kauppapaikkoihin ja logistiikkakiinteistöihin, kiinteistöjen
perusparannusinvestointeja, sekä investointeja rakennusten energiatehokkuutta parantaviin
talotekniikan koneisiin ja laitteisiin, valaistukseen ja automaatioon energiatehokkuuden
mittaamisessa ja valvonnassa. Maa-alueita ei luokitella luokitusjärjestelmän piiriin kuuluviksi
investoinneiksi.
Lisäksi luokitusjärjestelmäkelpoisiin pääomamenoihin kuuluvat sähköautojen latauslaitteistot,
autokaupan leasing-liiketoiminnan ajoneuvoinvestoinnit sekä Tanskan
rautakauppaliiketoiminnan logistiikan kaluston investoinnit.
Taksonomia-asetuksen tarkoittamia luokitusjärjestelmäkelpoisia toimintamenoja Kesko-
konsernissa ovat erityisesti kiinteistöjen käyttöön, kunnossapitoon ja korjauksiin liittyvät
kulut. Lisäksi luokitusjärjestelmäkelpoisiin kuluihin sisältyy leasing-autokantaan ja logistiikan
kalustoon tehtyjen huoltojen kulut.
Keskon toiminnassa ei ole ydinvoimaan ja fossiilisiin kaasuihin liittyviä toimintoja.
Ydinvoimaan ja fossiilisiin kaasuihin liittyvät toiminnot

| Ydinenergiaan liittyvät toiminnot |
1. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa sellaisiin innovatiivisiin sähköntuotantolaitoksiin liittyvää tutkimusta, kehittämistä, demonstrointia ja käyttöönottoa, jotka tuottavat energiaa ydinreaktion avulla siten, että polttoainekierrosta aiheutuu mahdollisimman vähän jätettä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
2. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa sähkön tai prosessilämmön tuottamiseen tarkoitettujen uusien ydinlaitosten rakentamista ja turvallista käyttöä, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, käyttäen parasta käytettävissä olevaa teknologiaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
3. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa olemassa olevien sähköä tai prosessilämpöä tuottavien ydinlaitosten turvallista toimintaa, myös kaukolämpöä tai teollisia prosesseja, kuten vedyn tuotantoa ydinenergiasta, varten sekä niiden turvallisuuden parantamista, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI

| Fossiiliseen kaasuun liittyvät toiminnot |
4. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien sähkön tuotantolaitosten rakentamista tai toimintaa, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
5. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien yhdistettyjen lämpöä tai jäähdytystä ja sähköä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI
6. | Yritys toteuttaa tai rahoittaa fossiilisia kaasumaisia polttoaineita käyttävien lämpöä tai jäähdytystä tuottavien laitosten rakentamista, kunnostamista ja käyttöä, tai sillä on tällaiseen toimintaan liittyviä vastuita. | EI

EU-taksonomian tunnusluvut
Kesko esittää liikevaihdon, pääomamenojen (CapEx) ja toimintamenojen (OpEx) tunnusluvut
taksonomia-asetuksessa muille kuin rahoitusalan yrityksille määritellyn taulukon mukaisesti.
Tunnuslukutaulukoissa esitetään mikä osuus konsernin liikevaihdosta, pääomamenosta ja
toimintamenoista kertyy luokitusjärjestelmän mukaisista taloudellisista toiminnoista.
Vertailutiedot vuodelta 2023 on annettu osana taksonomia-asetuksen mukaisia liikevaihdon,
pääomamenojen ja toimintamenojen tunnuslukujen taulukoita. Vuoden 2023 vertailutiedot
eivät ole olleet kestävyysraportointitarkastajan varmennuksen piirissä.
Laadintaperiaatteet
Liikevaihto
Kesko soveltaa liikevaihdon tunnusluvun laskennassa samoja IFRS-standardien mukaisia
laadintaperiaatteita, joita konserni soveltaa konsernitilinpäätöksessä. Tilinpäätöksen
liikevaihdon tuloutusperiaatteet on esitetty konsernitilinpäätöksen liitteessä 2.1.
Tunnusluvun laskennassa käytetty kokonaisliikevaihto on Kesko-konsernin tuloslaskelman
osoittama liikevaihto. Luokitusjärjestelmäkelpoinen liikevaihto sisältää sen osuuden
konsernin kokonaisliikevaihdosta, joka syntyy luokitusjärjestelmän piiriin kuuluvista
toiminnoista. Keskon liiketoiminnassa luokitusjärjestelmän piiriin kuuluviksi ja liikevaihtoa
kerryttäviksi toiminnoiksi on tunnistettu autokaupan leasing-liiketoiminta sekä käytettyjen
autojen myynti. Keskon pääasialliset toiminnot, joista konsernin liikevaihto syntyy, ovat
tuotteiden ja palveluiden myynti asiakkaille ja kauppiaille. Tuotteiden myynti ei tällä hetkellä
kuulu luokitusjärjestelmän piiriin käytettyjen autojen myyntiä lukuun ottamatta.

|  | 39

Pääomamenot (CapEx)
Taksonomia-asetuksen määrittelemät pääomamenot pitävät sisällään aineellisten ja
aineettomien hyödykkeiden lisäykset tilikauden aikana ennen poistoja, arvonalentumisia ja
uudelleenarvostuksia. Pääomamenot kattavat myös liiketoimintojen yhdistämisestä johtuvat
aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden lisäykset. Kesko sisällyttää pääomamenojen
laskentaan taksonomia-asetuksen mukaisesti investoinnit aineellisiin ja aineettomiin
hyödykkeisiin ja vuokrasopimusten perusteella taseeseen kirjatun
käyttöoikeusomaisuuserän lisäyksen yhteissumman. Yrityshankinnoista kirjatun liikearvon
lisäys ei sisälly taksonomiassa määriteltyihin pääomamenoihin. Lisäykset aineellisiin
hyödykkeisiin on esitetty konsernitilinpäätöksen liitteessä 3.2, lisäykset aineettomiin
hyödykkeisiin liitteessä 3.3 ja vuokrasopimuksiin liittyvien käyttöoikeusomaisuuserien
lisäykset liitteessä 3.4.
Taksonomia-asetuksen määritelmä pääomamenoista eroaa Keskon raportoimasta
investoinnit-tunnusluvun määritelmästä. Keskon määritelmän mukaan investoinnit-
tunnusluku pitää sisällään investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin sekä
tytäryhtiöosakkeisiin. Tunnuslukuun ei sisällytetä lisäyksiä vuokrasopimuksista taseeseen
kirjattaviin käyttöoikeusomaisuuseriin. Konsernin investoinnit vuonna 2024 olivat 675,9
milj. euroa (678,9 milj. euroa).
Taulukossa on esitetty, mistä CapEx-tunnusluvun laskennassa käytetyt pääomamenot
muodostuvat.
Erittely EU-taksonomian tarkoittamista pääomamenoista

Milj. € | 2024 | 2023
Aineelliset hyödykkeet - Lisäykset (liite 3.2) | 494,9 | 511,2
Aineelliset hyödykkeet - Liiketoimintojen hankinnat (liite 3.2) | 94,4 | 3,7
Aineettomat hyödykkeet - Lisäykset (liite 3.3) | 16,2 | 21,9
Aineettomat hyödykkeet - Liiketoimintojen hankinnat ilman liikearvoa (liite 3.3) | 39,7 | 16,4
Käyttöoikeusomaisuuserät - Lisäykset (liite 3.4) | 457,5 | 437,3
Käyttöoikeusomaisuuserät - Liiketoimintojen hankinnat (liite 3.4) | 12,3 | 15,7
Yhteensä | 1 115,1 | 1 006,1

Toimintamenot (OpEx)
Taksonomia-asetuksen määrittelemät toimintamenot sisältävät suorat pääomittamattomat
kustannukset, jotka liittyvät tutkimukseen ja kehittämiseen, rakennusten
perusparantamiseen, kunnossapitoon ja korjauksiin, sekä kaikki muut suorat menot, jotka
liittyvät yrityksen suorittamaan tai kolmannelle osapuolelle ulkoistettuun aineellisten
käyttöomaisuushyödykkeiden huoltoon ja jotka ovat tarpeen näiden omaisuushyödykkeiden
jatkuvan ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi.
Konsernin tuloslaskelmassa taksonomia-asetuksessa määritellyt toimintamenot sisältyvät
liiketoiminnan muihin kuluihin. Liiketoiminnan muut kulut on eritelty konsernitilinpäätöksen
liitteessä 2.5.
Taksonomia-asetuksen tarkoittamia toimintamenoja Kesko-konsernissa ovat erityisesti
kiinteistöjen käyttöön, kunnossapitoon ja korjauksiin liittyvät kulut, jotka tilinpäätöksessä
sisältyvät kiinteistöjen ja kauppapaikkojen ylläpitokuluihin, joiden yhteissumma vuonna
2024 oli 198,5 milj. euroa (185,1 milj. euroa). Luku sisältää kiinteistöjen kunnossapitoon ja
korjauksiin liittyvien kustannusten lisäksi muun muassa lämmityksen, sähkön ja veden
kulutukseen sekä jätteiden käsittelyyn liittyviä kustannuksia, jotka eivät sisälly taksonomia-
asetuksen määritelmään toimintamenoista. Lisäksi luokitusjärjestelmäkelpoisiin kuluihin
sisältyy leasing-autokantaan ja logistiikan kalustoon tehtyjen huoltojen kulut.
Keskon liiketoimintamallissa toimintamenot eivät ole olennaisia siirtymässä yhä
kestävämpiin toimintoihin. Rakennuksiin tehtävät perusparannustoimenpiteet, kuten
energiatehokkuuden parantamiseen liittyvät toimenpiteet, ovat luonteeltaan
pääomamenoja.

|  | 40

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvistä tuotteista tai palveluista saatu osuus liikevaihdosta 2024

Tilikausi 2024 | 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Liikevaihto | Osuus liikevaihdosta, vuosi 2024 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.) osuus liikevaihdosta, vuosi 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
|  | Milj. € | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ympäristön kannalta kestävistä (luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.1) |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % |  |
Joista mahdollistavat toiminnat |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % | M |
Joista siirtymätoiminnat |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % |  | T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla tapahtuva liikenne | CCM 6.5 CCA 6.5 | 26,5 | 0,2 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,2 % |  |
Käytettyjen tavaroiden myynti | CE 5.4 | 321,3 | 2,7 % | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 2,4 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisista muttei ympäristön kannalta kestävistä (muista kuin luokitusjärjestelmän mukaisista) toiminnoista saatu liikevaihto (A.2) |  | 347,7 | 2,9 % | 0,2 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 2,7 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 2,6 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto (A.1+A.2) |  | 347,7 | 2,9 % | 0,2 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 2,7 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 2,6 % |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisista toiminnoista saatu liikevaihto |  | 11 572,3 | 97,1 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
YHTEENSÄ |  | 11 920,1 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Lyhenteet:
Ilmastonmuutoksen hillintä: CCM
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: CCA
Kiertotalous: CE
K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta
kyseisen tavoitteen osalta
KEL – Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta

|  | 41

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyvien tuotteiden ja palvelujen osuus pääomamenoista 2024

Tilikausi 2024 | 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Pääomamenot | Osuus pääomamenoista, vuosi 2024 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.) osuus pääomamenoista, vuosi 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
|  | Milj. € | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Uusien rakennusten rakentaminen | CCM 7.1 CCA 7.1 CE 3.1 | 101,4 | 9,1 % | K | E | E/S | E/S | E | E/S |  | K | K | K | K | K | K | 8,6 % |  |
Sähköajoneuvojen latausasemien asennus, huolto ja korjaus rakennuksissa | CCM 7.4 CCA 7.4 | 8,7 | 0,8 % | K | E | E/S | E/S | E/S | E/S |  | K |  |  |  |  | K | 0,5 % | M |
Rakennusten energiatehokkuuden mittaamisessa, säätelyssä ja valvonnassa käytettävien välineiden asennus, huolto ja korjaus | CCM 7.5 CCA 7.5 | 0,2 | 0,0 % | K | E | E/S | E/S | E/S | E/S |  | K |  |  |  |  | K | 0,1 % | M |
Uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian asennus, huolto ja korjaus | CCM 7.6 CCA 7.6 | 0,0 | 0,0 % | K | E | E/S | E/S | E/S | E/S |  | K |  |  |  |  | K |  | M |
Rakennusten hankinta ja omistaminen | CCM 7.7 CCA 7.7 | 63,3 | 5,7 % | K | E | E/S | E/S | E/S | E/S |  | K |  |  |  |  | K | 1,9 % |  |
Ympäristön kannalta kestävien (luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.1) |  | 173,6 | 15,6 % | 15,6 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  | K | K | K | K | K | K | 11,0 % |  |
Joista mahdollistavat toiminnat |  | 8,9 | 0,8 % | 0,8 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 0,6 % | M |
Joista siirtymätoiminnat |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0,0 % |  | T

Lyhenteet:
Ilmastonmuutoksen hillintä: CCM
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: CCA
Kiertotalous: CE
K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta
kyseisen tavoitteen osalta
KEL – Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta

|  | 42

Tilikausi 2024 | 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Pääomamenot | Osuus pääomamenoista, vuosi 2024 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.) osuus pääomamenoista, vuosi 2023 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
|  | Milj. € | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla tapahtuva liikenne | CCM 6.5 CCA 6.5 | 52,7 | 4,7 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 4,5 % |  |
Tieliikenteen tavaraliikennepalvelut | CCM 6.6 CCA 6.6 | 4,9 | 0,4 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Uusien rakennusten rakentaminen | CCM 7.1 CCA 7.1 CE 3.1 | 27,0 | 2,4 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 4,6 % |  |
Olemassa olevien rakennusten korjaus | CCM 7.2 CCA 7.2 CE 3.2 | 102,9 | 9,2 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 10,2 % |  |
Energiatehokkuuslaitteiden asennus, huolto ja korjaus | CCM 7.3 CCA 7.3 | 3,3 | 0,3 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 0,6 % |  |
Rakennusten hankinta ja omistaminen | CCM 7.7 CCA 7.7 | 481,7 | 43,2 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 48,2 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisten muttei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen pääomamenot (A.2) |  | 672,4 | 60,3 % | 60,3 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 68,2 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen pääomamenot (A.1+A.2) |  | 846,0 | 75,9 % | 75,9 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 79,2 % |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen pääomamenot |  | 269,1 | 24,1 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
YHTEENSÄ |  | 1 115,1 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Lyhenteet:
Ilmastonmuutoksen hillintä: CCM
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: CCA
Kiertotalous: CE
K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta
kyseisen tavoitteen osalta
KEL – Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta

|  | 43

Luokitusjärjestelmän mukaisiin taloudellisiin toimintoihin liittyviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvä osuus toimintamenoista 2024

Tilikausi 2024 | 2024 | Merkittävän edistämisen kriteerit | ”Ei merkittävää haittaa” -kriteerit (DNSH: Does Not Significantly Harm) |  |  |
Taloudelliset toiminnat | Koodi | Toimintamenot | Osuus toimintamenoista, vuosi 2024 | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Ilmastonmuutoksen hillintä | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Vesivarat ja merten luonnonvarat | Ympäristön pilaantuminen | Kiertotalous | Biologinen monimuotoisuus | Vähimmäistason suojatoimet | Luokitusjärjestelmän mukaisten (A.1) tai luokitusjärjestelmäkelpoisten (A.2.) osuus toimintamenoista, vuosi 2024 | Luokka mahdollistava toiminta | Luokka siirtymätoiminta
|  | Milj. € | % | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K; E; E/S | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | K/E | % | M | T
A. LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
A.1 Ympäristön kannalta kestävät (luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ympäristön kannalta kestävien (luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.1) |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % |  |
Joista mahdollistavat toiminnat |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % | M |
Joista siirtymätoiminnat |  | 0,0 | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | K | 0,0 % |  | T
A.2 Luokitusjärjestelmäkelpoiset muttei ympäristön kannalta kestävät (muut kuin luokitusjärjestelmän mukaiset) toiminnat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL | KEL; E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Moottoripyörillä, henkilöautoilla ja kevyillä hyötyajoneuvoilla tapahtuva liikenne | CCM 6.5 CCA 6.5 | 1,8 | 2,8 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 3,2 % |  |
Tieliikenteen tavaraliikennepalvelut | CCM 6.6 CCA 6.6 | 0,9 | 1,4 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Rakennusten hankinta ja omistaminen | CCM 7.7 CCA 7.7 | 61,9 | 95,8 % | KEL | KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL | E/KEL |  |  |  |  |  |  |  | 96,8 % |  |
Luokitusjärjestelmäkelpoisten muttei ympäristön kannalta kestävien (muiden kuin luokitusjärjestelmän mukaisten) toimintojen toimintamenot (A.2) |  | 64,6 | 100,0 % | 100,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 100,0 % |  |
A. Luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen toimintamenot (A.1+A.2) |  | 64,6 | 100,0 % | 100,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  | 100,0 % |  |
B. EI-LUOKITUSJÄRJESTELMÄKELPOISET TOIMINNAT
Ei-luokitusjärjestelmäkelpoisten toimintojen toimintamenot |  | 0,0 | 0,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
YHTEENSÄ |  | 64,6 | 100,0 % |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Lyhenteet:
Ilmastonmuutoksen hillintä: CCM
Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: CCA
Kiertotalous: CE
K – Kyllä, luokitusjärjestelmäkelpoinen ja luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E – Ei, luokitusjärjestelmäkelpoinen muttei luokitusjärjestelmän
mukainen toiminta kyseisen ympäristötavoitteen osalta
E/S – Ei sovelleta, ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta
kyseisen tavoitteen osalta
KEL – Luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta
E/KEL – Ei-luokitusjärjestelmäkelpoinen toiminta tavoitteen osalta

|  | 44

Luokitusjärjestelmäkelpoisuus ja luokitusjärjestelmän mukaisuus ympäristötavoitteita edistävistä toiminnoista

| Osuus liikevaihdosta / kokonaisliikevaihto
| Luokitusjärjestelmän mukaista tavoitteen mukaan | Luokitusjärjestelmä- kelpoista tavoitteen mukaan
CCM | 0,0 % | 0,2 %
CCA | 0,0 % | 0,0 %
WTR | 0,0 % | 0,0 %
CE | 0,0 % | 2,7 %
PPC | 0,0 % | 0,0 %
BIO | 0,0 % | 0,0 %

CCM: Ilmastonmuutoksen hillintä
CCA: Ilmastonmuutokseen sopeutuminen
WTR: Vesivarat ja merten luonnonvarat
CE: Kiertotalous
PPC: Ympäristön pilaantuminen
BIO: Biologinen monimuotoisuus

| Osuus pääomamenoista / kokonaispääomamenot
| Luokitusjärjestelmän mukaista tavoitteen mukaan | Luokitusjärjestelmä- kelpoista tavoitteen mukaan
CCM | 15,6 % | 60,3 %
CCA | 0,0 % | 0,0 %
WTR | 0,0 % | 0,0 %
CE | 0,0 % | 0,0 %
PPC | 0,0 % | 0,0 %
BIO | 0,0 % | 0,0 %

| Osuus toimintamenoista / toimintamenot yhteensä
| Luokitusjärjestelmän mukaista tavoitteen mukaan | Luokitusjärjestelmä- kelpoista tavoitteen mukaan
CCM | 0,0 % | 100,0 %
CCA | 0,0 % | 0,0 %
WTR | 0,0 % | 0,0 %
CE | 0,0 % | 0,0 %
PPC | 0,0 % | 0,0 %
BIO | 0,0 % | 0,0 %

|  | 45

E1 ILMASTONMUUTOS
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Ilmastonmuutokseen liittyvät olennaiset vaikutukset

Vaikutuksen luonne | Arvoketju | Kuvaus | Hallinta
Ilmastonmuutoksen hillintä
Tosiasiallinen negatiivinen | Oma toiminta | Keskon omassa toiminnassa syntyy kasvihuonekaasupäästöjä (scope 1 ja scope 2). Suurin scope 1 -päästöjen lähde on kuljetusten ja logistiikan polttoaineiden päästöt. Suurin scope 2 -päästöjen lähde on kaukolämmön kulutuksen päästöt. | • Kesko on asettanut ilmastotavoitteet scope 1 ja scope 2 -päästöjen vähentämiseksi. Tavoitteille tullaan hakemaan SBTi (Science Based Targets initiative) -aloitteen hyväksyntä. • Merkittävimmät panostukset päästöjen vähentämisessä liittyvät logistiikan kaluston sähköistymiseen sekä energiatehokkuuden parantamiseen asentamalla energiankierrätysjärjestelmiä.
Tosiasiallinen negatiivinen | Arvoketju | Keskon arvoketjussa syntyy kasvihuonekaasupäästöjä (scope 3). Suurin osa arvoketjun päästöistä syntyy ostettujen ja myytyjen tuotteiden elinkaaren aikana niiden tuotannosta, käytöstä ja loppukäsittelystä. Lisäksi päästöjä syntyy käyttöomaisuushyödykkeiden valmistuksesta ja kuljetuksista. | • Kesko on sitoutunut asettamaan koko arvoketjua koskevat, vuoteen 2050 ulottuvat nettonollatavoitteet. Tavoitteille tullaan hakemaan SBTi-aloitteen hyväksyntää. • Tavarantoimittajia kannustetaan asettamaan omat tieteeseen perustuvat päästötavoitteet.
Energia
Tosiasiallinen negatiivinen | Oma toiminta | Fossiilisten energiamuotojen kulutus Keskon omistamissa ja hallinnoimissa kiinteistöissä sekä kuljetuksissa ja logistiikassa aiheuttaa kasvihuonekaasupäästöjä. | • Siirtyminen fossiilittomiin energiamuotoihin sekä logistiikan kuljetusten sähköistyminen. • Uusiutuvan ja päästöttömän ostosähkön ja -lämmön kulutus.

Ilmastonmuutokseen liittyvät riskit

Aikaväli | Riskin luonne | Kuvaus | Hallinta
Keskipitkä aikaväli | Fyysinen riski | Kesko omistaa ja hallinnoi vuokrasopimuksin merkittävää määrää kiinteistöjä kaikissa toimintamaissa. Tulevaisuudessa lisääntyvät sään ääri-ilmiöt kasvattavat kiinteistöihin kohdistuvaa rasitusta. Yksittäisiin omaisuuseriin saattaa kohdistua vahinkoriskejä tai investointitarpeita sään ääri-ilmiöistä johtuen. | • Rakennushankkeissa otetaan huomioon tavanomaisia Suomessa havaittuja ilmastoriskejä, kuten lämpörasitus, voimakkaat sateet ja lumikuormat katoilla. • Kiinteistöistä tehdään riskienarviointi ilmastoriskien tunnistamiseksi. Tulevaisuuden ilmastoriskeihin varautuminen tuodaan osaksi suunnitteluohjeita.

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisen ja arvioimisen prosessi on kuvattu kestävyysselvityksen osiossa Yleiset tiedot, Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja arviointi.

|  | 46

Ilmastotavoitteet

|  |  | Tavoite
Tavoite | Yksikkö | 2024 | 2026 | 2030
Kasvihuonekaasupäästöt (scope 1 + scope 2 markkinaperusteisesti) | tCO 2-ekv. | 84 576 |  | ~59 000
Kasvihuonekaasupäästöt (scope 3 ostetut tuotteet ja palvelut), tavaran- ja palveluntoimittajien päästövähennystavoitteet | % | 48 % | 67 % |
Energiatehokkuustoimenpiteet | GWh | 20,9 |  | 95,0

Kesko on vuoden 2024 aikana päivittänyt ilmastotavoitteensa ja asettanut vuoteen 2034
ulottuvat päästövähennystavoitteet omalle toiminnalleen. Tavoitteemme on puolittaa oman
toiminnan (scope 1 ja scope 2) päästöt vuoden 2024 lähtötasosta vuoteen 2034 mennessä.
Vuoden 2034 tavoitteesta on johdettu tavoitetaso vuodelle 2030, mikä on yhteensä scope 1
ja scope 2 -päästöissä noin 30 %:n päästövähennys vuoden 2024 lähtötasoon verrattuna.
Päästöjen lähtötasovuosi ja tavoitetaso on laskettu markkinaperusteisesti.
Keskon arvoketjun kasvihuonekaasupäästöistä (scope 3) suurin osa syntyy ostettujen ja
myytyjen tuotteiden elinkaaren aikana niiden tuotannosta, käytöstä ja loppukäsittelystä.
Tavoitteemme on, että 67 % tavaran- ja palveluntoimittajista ostojen perusteella mitattuna
asettaa tieteeseen perustuvat päästövähennystavoitteet vuoden 2026 loppuun mennessä.
Vuonna 2024 toimittajista 48 % oli asettanut tieteeseen perustuvat, lyhyen aikavälin
päästötavoitteet. Toteuma on laskettu perustuen vuoden 2023 ostoihin.
Energiastrategiamme tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta 10 % vuosien 2024-2030
aikana. Tavoitteen saavuttamiseksi meidän on toteutettava energiatehokkuustoimia 95
GWh:n edestä.
Keskon oman toiminnan (scope 1 ja scope 2) uusien päästövähennystavoitteiden
määrittelyssä kartoitimme eri päästölähteet, arvioimme niiden kehittymistä käytettävissä
olevien teknisten vaihtoehtojen pohjalta, huomioiden sekä taloudellisia että muita
reunaehtoja ja laskimme eri päästölähteiden päästövaikutusten kehittymistä vuositasolla.
Oman toimintamme keskeisimmät päästölähteet ovat kaukolämmön käyttö ja polttoaineen
kulutus kuljetuksissa, logistiikkatoiminnoissa sekä työsuhdeautoissa.
Päästöskenaariossa kaukolämmön osalta huomioitiin rakenteilla olevan Onnisen
logistiikkakeskuksen vaikutus sekä suunnitteilla olevat kauppapaikkojen uudistushankkeet ja
uudet avattavat kauppapaikat. Päästöskenaariossa on huomioitu myös kaukolämpöyhtiöiden
julkaisemat päästövähennyssuunnitelmat niiltä osin, kun tietoa on ollut saatavissa, ja olemme
olettaneet näiden suunnitelmien toteutuvan ja päästökertoimen alenevan. Noin 80 %:lle
Keskon kaukolämmön kokonaisvolyymista on olemassa vähennyssuunnitelma. Mikäli
kaukolämpöyhtiö ei ollut ilmoittanut päästövähennyssuunnitelmia, päästövähennyskertoimen
on arvioitu pysyvän ennallaan.
Kuljetusten, logistiikkatoimintojen ja työsuhdeautojen polttoaineenkulutuksen aiheuttamista
päästöistä valtaosa syntyy Suomessa päivittäistavarakaupan toimialan kuljetuksista.
Logistiikan päästöjen kehittymisessä on huomioitu arvioitu sähköistymiskehitys.
Mahdollisia tulevia yritys- ja kiinteistökauppoja ja niistä aiheutuvaa energiankulutuksen ja
päästöjen muutosta ei ole arvioitu. Sidosryhmät eivät ole olleet mukana ilmastotavoitteiden
asettamisessa.
Päivitettyjen oman toiminnan scope 1 ja scope 2 -päästötavoitteiden lisäksi Kesko on
sitoutunut asettamaan koko arvoketjua (scope 3) koskevat, vuoteen 2050 ulottuvat
nettonollatavoitteet. Päästötavoitteille haetaan Science Based Targets initiative (SBTi)
-aloitteen hyväksyntää vuoden 2025 aikana. SBTi:n hyväksyntä päästötavoitteille tarkoittaa
niiden olevan linjassa Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden kanssa. Keskoa ei ole suljettu
EU:n Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle.
Keskon hallitus on hyväksynyt uudet, vuoteen 2034 ulottuvat ilmastotavoitteet ja niihin
liittyvän siirtymäsuunnitelman lokakuussa 2024.
Ilmastotavoitteiden toteutuminen on osa Keskon ylimmän johdon suoriteperusteisen
osakepalkkio-ohjelman mittaristoa. Kestävyystavoitteista osana palkitsemisjärjestelmiä on
kerrottu tarkemmin kestävyysselvityksen osiossa Yleiset tiedot, Kestävyystavoitteet osana
palkitsemisjärjestelmiä.

|  | 47

Ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja sopeutumiseen
liittyvät politiikat
Keskon kestävän kehityksen politiikka ohjaa Keskon ilmastotyötä. Olemme kestävän
kehityksen politiikassa sitoutuneet kansainvälisten ilmastokokousten tavoitteisiin hillitä
ilmaston lämpenemistä sekä pienentää niin omassa toiminnassa kuin arvoketjussa syntyviä
päästöjä. Kestävän kehityksen politiikka on hyväksytty Keskon hallituksessa. Kestävän
kehityksen politiikan periaatteiden toimeenpanosta vastaa Kesko-konsernin lakiasioista ja
vastuullisuudesta vastaava johtaja, joka on konsernijohtoryhmän jäsen.
Lisäksi Keskolla on energiastrategia, joka ohjaa energian hankintaa ja asettaa periaatteet
energiatehokkuuden parantamiselle. Energiastrategia on hyväksytty Keskon
konsernijohtoryhmässä helmikuussa 2024, ja sen toteuttamisesta vastaa Kesko-konsernin
energiajohtaja. Energiastrategiamme tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta 10 %
vuosien 2024-2030 aikana. Lisäksi vuoden 2025 alusta alkaen siirrymme käyttämään
uusiutuvaa ostosähköä niin, että Keskon kokonaissähkönkulutuksesta vähintään 80 % on
tuotettu uusiutuvilla energialähteillä.
Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma
ja toimenpiteet
Tavoitteemme on vähentää oman toiminnan (scope 1 ja scope 2) päästöjä noin 30 % vuoden
2024 lähtötasosta vuoteen 2030 mennessä.
Kaukolämmön kulutus
Keskon oman toiminnan päästöistä (scope 1 ja scope 2) huomattava osa syntyy kaukolämmön
kulutuksesta.
Kaukolämmön päästövähennystavoitteesta noin 67 % on arvioitu toteutuvan kaukolämmön
tuotannon vihertymisen ja päästöjen vähentymisen myötä. Omien
energiatehokkuustoimenpiteiden osuus päästövähennyksessä arvioidaan olevan noin 33 %.
Keskeisimpänä energiatehokkuustoimenpiteenä on kaupan kylmäjärjestelmien hukkalämpöä
hyödyntävän energiankierrätysjärjestelmän asentaminen kiinteistön kylmäjärjestelmän
uudistushankkeen yhteydessä. Näin kiinteistön ostetun kaukolämmön kulutusta voidaan
alentaa. Kesko on toteuttanut uudistushankkeita jo useiden vuosien ajan, joten
energiankulutusvaikutuksista on olemassa luotettavaa pohjatietoa. Aiempina vuosina
tehdyissä hankkeissa kaukolämmönkulutus on alentunut keskimäärin noin 50 %
uudistushanketta edeltäneestä tasosta.
Toteutamme vuosittain myös kiinteistöylläpidon korjaus- tai parannushankkeita ja
asetusarvojen optimointeja, jotka perustuvat kohteissa tehtyihin energiakatselmuksiin tai
energiadata-analyysista esiin nousseisiin huomioihin.
Keskolla on noin 600 kaukolämpöä käyttävää kiinteistökohdetta, joissa tunnistetaan tietyn
minimipäästötason säilyminen vielä senkin jälkeen, kun kaikki mahdolliset
energiatehokkuustoimet kohteissa on toteutettu. Toistaiseksi olemme arvioineet, että
päästöt voivat jatkaa alenemistaan vielä vuoden 2030 jälkeen, mutta tarkkaa jäännöstasoa
päästöille ei voida arvioida, sillä se on riippuvainen kaukolämmön tuottajien toimenpiteistä.
Suunnitelma s cope 1 ja scope 2 -päästöjen vähentämiseksi

|  | 48

Kuljetukset ja logistiikka
Keskon oman toiminnan päästöissä (scope 1 ja scope 2) merkittävin päästölähde on
kuljetuksissa, logistiikkatoiminnoissa ja työsuhdeautoissa kulutetun polttoaineen päästöt.
Fossiilisten polttoaineiden kulutuksesta syntyvien päästöjen on arvioitu alenevan sekä
sähköistymisen että biopolttoaineiden käytön lisääntyessä. Arvioimme, että noin 20 %
logistiikan kuljetuksista kulkee sähköllä vuonna 2030 edellyttäen, että soveltuvaa kalustoa on
riittävästi saatavilla.
Fossiilisten polttoaineiden kulutus aiheuttaa päästöjä mahdollisesti myös vuoden 2030
jälkeen, mutta jäännöserän määrän arviointi ei ole olemassa olevilla tiedoilla mahdollista.
Ostosähkön kulutus
Kesko käyttää toiminnassaan pääasiassa uusiutuvaa tai päästötöntä sähköä. Ostosähkön
kulutuksesta aiheutuvia päästöjä syntyy lähinnä Baltian ja Puolan kiinteistöissä käytetystä
sähköstä. Siirrymme vaiheittain tulevien vuosien aikana käyttämään myös näissä kohteissa
uusiutuvaa sähköä.
Kylmäainepäästöt
Keskon kylmäainepäästöt sisältävät Kespron noutotukkujen ja päivittäistavarakaupan
logistiikkakohteiden kylmäkalusteiden kylmäainevuodot sekä kiinteistökylmälaitteiden
kylmäainevuodot. Päästöjen vähentämiseksi kylmäjärjestelmät uudistetaan luonnollista
kylmäainetta käyttäviin järjestelmiin vuoteen 2030 mennessä.
K-kauppojen kylmäjärjestelmien kylmäainepäästöt sisältyvät Keskon arvoketjun (scope 3)
päästöihin.
Itse tuotettu lämpö
Öljy- tai kaasulämmitystä käyttäviä kohteita Keskolla on yhteensä noin 85. Kohteista suurin
osa on vuokrattu Keskon käyttöön. Tavoitteemme on uudistaa näiden kohteiden
lämmitysratkaisut päästöttömiin vaihtoehtoihin tai kaukolämpöön vuoteen 2029 mennessä.
Siirtymäsuunnitelmaan liittyvät investoinnit ja rahoitus
Siirtymäsuunnitelman investoinnit liittyvät investointeihin logistiikan kaluston
sähköistämisessä, energiatehokkuuden parantamisessa kiinteistöissä ja öljy- ja
kaasulämmityksen korvaamiseen muilla lämmitysmuodoilla.
Energiatehokkuusinvestointeja tehdään osana kiinteistöjen ylläpitoa, jolloin investointi liittyy
sekä kiinteistön ylläpitotarpeeseen että päästöjen vähentämiseen kiinteistöissä. Logistiikan
kaluston sähköistämisessä odotetut investointitarpeet liittyvät erityisesti investointeihin
raskaan kaluston latausinfrastruktuuriin.
Siirtymäsuunnitelman laadinnan yhteydessä on arvioitu tarvittavien investointien määrä
tavoitevuosille. Investointipäätökset ja niiden toteuttaminen ovat osa vuosittaista
strategiatyötä ja vuosisuunnittelua. Keskon siirtymäsuunnitelman toteuttamiseen tarvittavat
investoinnit eivät ole merkittävä osa konsernin kokonaisinvestointeja. Vuosittaisen
investointitarpeen on arvioitu olevan noin 2-4 % prosenttia Keskon arvioiduista
kokonaisinvestoinneista.
Vuonna 2024 Kesko laski liikkeeseen vihreän rahoituksen viitekehyksen mukaisen 300 milj.
euron suuruisen joukkovelkakirjalainan, jolla rahoitetaan viitekehyksen kriteerit täyttäviä
investointeja.
Taksonomia-asetuksen mukaiset investoinnit
Keskolla ei ole taksonomia-asetuksen tarkoittamia capex-suunnitelmia, joiden perusteella
Keskon omistamista kiinteistöistä tai logistiikan kalustosta tulisi EU-taksonomiaan sisältyvän
luokitusjärjestelmän mukaisia. Olemassa olevien kiinteistöjen osalta tämä tarkoittaisi, että
parannukset kiinteistöihin johtaisivat primäärienergian kysynnän vähenemiseen vähintään 30
prosentilla. Logistiikan kaluston osalta ajoneuvojen tulisi olla nollapäästöisiä. Suunnitelmia
luokitusjärjestelmän mukaisista investoinneista ei ole vielä vuoden 2024 aikana yhdistetty
suoraan konsernin uusiin päästövähennystavoitteisiin ja siirtymäsuunnitelman investointeihin.
Keskon periaate on rakentaa uudet kiinteistöt luokitusjärjestelmän teknisten
arviointikriteerien mukaisina. Vuonna 2024 Keskolla oli käynnissä Suomessa yhdeksän
rakennushanketta, joissa kiinteistöt rakennetaan luokitusjärjestelmän teknisten
arviointikriteerien mukaisina. Suurimpana hankkeena näistä on Onnisen ja K-Auton käyttöön
tuleva logistiikkakeskus Hyvinkäällä. Kaikki vuoden 2024 aikana käynnissä olleet

|  | 49

uudisrakennuskohteet eivät täytä luokitusjärjestelmän mukaisuuden kriteerejä, sillä
suunnittelu ja päätökset rakentamisesta on tehty ennen teknisten arviointikriteerien
julkistamista ja käyttöönottoa Keskossa.
Energiankulutus
Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä

MWh | 2024
Energiankulutus fossiilisen energian lähteistä |
Polttoaineen kulutus hiilestä ja kivihiilituotteista | -
Polttoaineen kulutus raakaöljystä ja öljytuotteista | 184 372
Polttoaineen kulutus maakaasusta | 6 211
Polttoaineen kulutus muista fossiilisista lähteistä | 2 326
Ostetun tai hankitun sähkön, lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus fossiilisista lähteistä | 120 811
Fossiilisen energian kokonaiskulutus | 313 720
Fossiilisten lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 42 %
Ydinenergian kulutus | 302 436
Ydinenergian kulutuksen osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 40 %
Energiankulutus uusiutuvista lähteistä |
Uusiutuvien polttoaineiden kulutus | 655
Ostetun tai hankitun sähkön, lämmön, höyryn ja jäähdytyksen kulutus uusiutuvista lähteistä | 126 856
Itse tuotetun uusiutuvan energian kulutus ilman polttoaineita | 9 027
Uusiutuvan energian kokonaiskulutus | 136 538
Uusiutuvien lähteiden osuus energian kokonaiskulutuksesta, % | 18 %
Energian kokonaiskulutus | 752 695

Energiaintensiteetti

MWh / Liikevaihto milj. € | 2024
Liikevaihtoon perustuva energiaintensiteetti korkean ilmastovaikutuksen aloilla | 63

Vuonna 2024 toteutimme energiatehokkuustoimenpiteitä yhteensä noin 20,9 GWh:n edestä.
Merkittävimpiä toimenpiteitä olivat hukkalämpöä hyödyntävän energiankierrätysjärjestelmän
asentaminen 20 kiinteistökohteeseen, minkä arvioidaan alentavan kaukolämmön kulutusta
noin 10 GWh. Lisäksi vaihdoimme kahdessa öljy- tai kaasulämmitteisessä kiinteistössämme
lämmitysmuodon kaukolämpöön tai lämpöpumppuratkaisuun sekä suljimme pysyvästi yhden
öljylämmitteisen kiinteistön. Kaikkiaan toteutimme 288 tietojärjestelmään kirjattua
energiatehokkuutta parantavaa toimenpidettä. Näiden toimenpiteiden ansiosta
lämmönkulutuksesta aiheutuneet päästöt pienentyivät noin 1 580 tCO 2-ekv.
Vuoden 2024 aikana suoritettuja energiatehokkuustoimenpiteitä ei pysty suoraan
yhdistämään Keskon taksonomia-asetuksen mukaiseen raportointiin, sillä toimet jakautuvat
useaan luokitusjärjestelmän toimintoon, eivätkä ne ole suoraan yhdistettävissä yllä
kuvattuihin energiatehokkuustoimenpiteisiin.
Laadintaperiaatteet
Energiankulutus sisältää Keskon omistamat ja hallinnoimat kiinteistöt kattaen kaikki Keskon
toimialat ja toimintamaat niiltä osin, kun kulutustiedot ovat saatavilla tai arvioitavissa.
Arvioinnissa käytetään kattavuuslukua, joka muodostetaan pinta-alatietojen perusteella.
Keskon yhteisyritys Kesko Senukai ei ole mukana energiankulutusluvuissa.
Kulutusluvut perustuvat ostosähkön ja kaukolämmön kulutukseen energialähteittäin sekä
itse tuotetun lämmön ja kuljetusten, logistiikkatoimintojen sekä työsuhdeautojen
polttoaineiden laskennallisen energiankulutuksen. Kulutustiedot saadaan Keskon eri
tietojärjestelmistä sekä laskuilta.
Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa sähkön ja lämmityksen kulutustiedot saadaan
operatiivisesta tietojärjestelmästä. Energiamanagerit seuraavat kulutusta ja tekevät
tarvittaessa korjauksia mittaroituihin lukuihin virheilmoitusten perusteella. Kaukolämmön ja
jäähdytyksen kulutuksesta raportoidaan vain mitattu kulutus. Kaukolämmön kulutuksen
raportoinnissa hyödynnetään Paikallisvoima ry:n ylläpitämää kaukolämmön tuotannon
jakaumaa fossiilisiin ja uusiutuviin lähteisiin paikkakuntakohtaisesti niiden kohteiden osalta,
joiden tiedot on haettavissa palvelusta.
Öljyn- sekä kaasun kulutuksessa huomioidaan kohteet, joiden lämmitysmuoto on
raportointikauden aikana ollut kokonaan tai osittain öljy- tai kaasulämmitys.
Kuljetusten ja logistiikkatoimintojen laskennallinen energiankulutus perustuu
polttoainekulutuksiin. Työsuhdeautojen polttoaineiden laskennallinen energiankulutus

|  | 50

perustuu myös suurimmaksi osaksi polttoainekulutuksiin, pois lukien käyttöetuautot, joiden
laskennallinen energiankulutus perustuu ajokilometreihin ja keskikulutuksiin.
Energiaintensiteetti on laskettu jakamalla energian kokonaiskulutus
konsernitilinpäätöksessä raportoidun liikevaihdon määrällä.
Keskon liiketoiminta voidaan pääosin luokitella korkean ilmastovaikutuksen alaksi. Keskon
tarjoamista tuotteista ja palveluista ainoastaan autokaupan leasing-liiketoimintaa ei
luokitella korkean ilmastovaikutuksen alaksi. Leasing-liiketoiminnan liikevaihto ei ole
olennainen suhteessa konsernin raportoiman liikevaihdon määrään. Leasing-liiketoiminnan
energiankäyttö ei ole erotettavissa muusta energiankäytöstä.
Ulkopuolinen kolmas taho, muu kuin kestävyysraportin varmentaja, ei ole validoinut osiossa
esitettyjä mittareita.
Kasvihuonekaasupäästöt
Scope 1, scope 2 ja scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt

| Perusvuosi | Tavoite
tCO 2-ekv. | 2024 | 2030 | Keskimääräinen vuotuinen päästövähennys (%)
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Kasvihuonekaasujen scope 1 -bruttopäästöt | 56 637 | ~43 000 | 3,9 %
Säänneltyjen päästökauppajärjestelmien piiriin kuuluvien scope 1 -kasvihuonekaasupäästöjen prosenttiosuus, % |  |  |
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Kasvihuonekaasujen sijaintiperusteiset scope 2 - bruttopäästöt | 42 950 | ~42 000 | 0,4 %
Kasvihuonekaasujen markkinaperusteiset scope 2 - bruttopäästöt | 27 939 | ~16 000 | 7,3 %
Merkittävät scope 3 -kasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Kasvihuonekaasujen epäsuorat scope 3 - kokonaisbruttopäästöt | 7 122 142 |  |
1 Ostetut tuotteet ja palvelut | 6 108 778 |  |
2 Käyttöomaisuus | 144 096 |  |
3 Polttoaineeseen ja energiaan liittyvät toiminnat (ei sisälly scope 1- tai scope 2 -päästöihin) | 8 372 |  |
4 Tuotantoketjun alkupään kuljetus ja jakelu | 90 076 |  |
5 Toiminnassa muodostuva jäte | 9 488 |  |
6 Liiketoimintaan liittyvä matkustaminen | 1 774 |  |
7 Työsuhteisten työntekijöiden työmatkaliikenne | 9 140 |  |
8 Vuokratut omaisuuserät (Kesko vuokralle ottajana) |  |  |
9 Tuotantoketjun loppupään kuljetus ja jakelu | 87 713 |  |
10 Myytyjen tuotteiden jalostus |  |  |
11 Myytyjen tuotteiden käyttö | 505 950 |  |
12 Myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän loppupäässä | 126 873 |  |
13 Vuokratut omaisuuserät (Kesko vuokralle antajana) |  |  |
14 K-kauppias-toiminta (Franchising) | 29 881 |  |
15 Investoinnit |  |  |
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt |  |  |
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt, sijaintiperusteiset | 7 221 729 |  |
Kokonaiskasvihuonekaasupäästöt, markkinaperusteiset | 7 206 718 |  |

|  | 51

Scope 1 ja scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt päästölähteittäin eroteltuna

tCO 2-ekv. | 2024
Scope 1 -kasvihuonekaasupäästöt |
Kuljetukset, logistiikkatoiminnot ja työsuhdeautot | 48 954
Lämmön omatuotanto | 3 296
Kylmäainevuodot | 4 386
Yhteensä (scope 1) | 56 637
Scope 2 -kasvihuonekaasupäästöt |
Sijaintiperusteinen | 42 950
Ostosähkö | 12 871
Kaukolämpö | 30 078
Kaukojäähdytys | -
Markkinaperusteinen | 27 939
Ostosähkö | 4 538
Kaukolämpö | 23 401

Kasvihuonekaasuintensiteetti

tCO 2-ekv. / Liikevaihto milj. € | 2024
Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasuintensiteetti sijaintiperusteisesti | 606
Liikevaihtoon perustuva kasvihuonekaasuintensiteetti markkinaperusteisesti | 605

Laadintaperiaatteet
Kesko raportoi suorat ja epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt (scope 1, scope 2 ja scope 3)
GHG-protokollan mukaisesti (GHG Protocol Corporate Accounting and Reporting
Standard ja Corporate Value Chain Accounting and Reporting Standard). Päästöjen
raportoinnissa sovelletaan taloudellisen määräysvallan periaatetta, jolloin päästöt
raportoidaan niistä yhtiöistä, joihin Keskolla on määräysvalta (tytäryhtiö) tai jaettu
määräysvalta (yhteisyritys). Osakkuusyhtiöitä ei sisällytetä osaksi päästölaskentaa. Keskon
yhteisyrityksen Kesko Senukain päästöjä ei ole sisällytetty osaksi päästölaskentaa tai
päästövähennystavoitteita. GHG-protokollan mukaisesti yhteisyrityksen päästöistä
huomioitaisiin omistusosuuden mukainen osuus.
Kesko on määrittänyt uudeksi päästölaskennan perusvuodeksi vuoden 2024. Aikaisempien
vuosien vertailutietoja ei esitetä kestävyysraportointidirektiivin mahdollistaman
siirtymähelpotuksen perusteella. Kesko on tehnyt päästöinventaarin ja
uudelleentarkastellut sekä tarkentanut päästölaskentaa vuonna 2024.
Laskennassa käytetyt päästökertoimet ovat suurilta osin Suomen paikallisista tietokannoista
tai globaaleista tietokannoista. Käytettyjä tietokantoja ovat esimerkiksi Ecoinvent 3.10,
DEFRA GHG conversion factors (2023), IEA energy statistics (2023), GLEC viitekehys V3.1,
Tilastokeskuksen polttoaineluokitus (2024) ja Rakentamisen päästötietokanta (2024).
Yksittäisiä kertoimia sekä päästötietoja on saatu suoraan tavaran- tai palveluntoimittajilta ja
muilta yhteistyökumppaneilta.
Kaikkien päästötietojen osalta ei ole ollut mahdollista noudattaa kestävyysselvityksen
raportointikautta. Näissä tapauksissa päästöjä on arvioitu kattamaan koko raportointikausi
raportoitujen kuukausien keskiarvojen pohjalta.
Laskenta sisältää jokaisesta päästölähteestä olennaisimmat kasvihuonekaasut, sillä ne
sisältyvät käytettyihin päästökertoimiin. Päästöt on muunnettu ja ilmoitetaan
hiilidioksidiekvivalentteina (tCO 2 -ekv.). Olennaisimpia kasvihuonekaasupäästöjä ovat CO 2,
NO x ja SO 2. Kesko ei ilmoita biogeenisiä CO 2-päästöjä, sillä Keskolla ei ole omaa tuotantoa
josta syntyisi biogeenisiä päästöjä.
Kasvihuonekaasuintensiteetti on laskettu jakamalla kokonaiskasvihuonekaasupäästöt
konsernitilinpäätöksessä raportoidun liikevaihdon määrällä.
Ulkopuolinen kolmas taho, muu kuin kestävyysraportin varmentaja, ei ole validoinut osiossa
esitettyjä mittareita.
Scope 1 – suorat kasvihuonekaasupäästöt
Oman toiminnan scope 1 -päästöt sisältävät itse tuotetun lämmön polttoaineiden
kulutuksen aiheuttamat päästöt, kuljetusten, logistiikkatoimintojen ja työsuhdeautojen
kuluttamien polttoaineiden päästöt sekä kylmäainevuodoista syntyvät päästöt.
Itse tuotetun lämmön päästöt on laskettu pääasiassa polttoainekulutukseen pohjautuen.

|  | 52

Kuljetusten päästöt Suomessa lasketaan kuljetusmuotoon ja tarkkoihin reittitietoihin
pohjautuvien tonnikilometrien perusteella. Laskenta perustuu ISO 14083:2023 standardiin
sekä GLEC-viitekehys V3.1:een. Suomen logistiikkatoimintojen ja muiden toimintamaiden
kuljetusten osalta päästöt lasketaan pohjautuen polttoainekulutukseen.
Työsuhdeautojen päästöt lasketaan pääosin polttoainekulutukseen pohjautuen.
Käyttöetuautojen osalta laskenta pohjautuu ajokilometreihin ja autojen keskiarvoisiin
päästöihin ajokilometriä kohden. Työsuhdeautojen päästöt sisältävät työsuhdeautot
Suomessa, Tanskassa ja Latviassa.
Kylmäainevuotojen päästöissä on mukana kylmäkalusteet sekä kiinteistöjen
kylmäjärjestelmien vuodot. Kylmäainevuotojen päästöt lasketaan kylmäaineiden
täyttömäärän ja eri kylmäaineiden GWP (global warming potential) -arvojen perusteella.
Kylmäainepäästöissä on myös arvioitu kiinteistöjen kylmäjärjestelmien vuotomäärät.
Kiinteistöjen kylmäjärjestelmien vuotomäärät perustuvat yksittäisten kiinteistöjen saatavilla
olevaan dataan, josta on laskettu keskimääräiset vuotomäärät kaikille kiinteistöille
perustuen kohteen pinta-alaan.
Scope 2 – energiankulutuksen epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt
Oman toiminnan scope 2 -päästöt sisältävät ostoenergian päästöt. Tähän kuuluu ostosähkö,
kaukolämpö sekä -kylmä.
Ostosähkölle lasketaan sekä sijaintiperusteinen että markkinaperusteinen päästö.
Sijaintiperusteinen päästö lasketaan kansallisilla keskimääräisillä päästökertoimilla.
Markkinaperusteinen luku lasketaan Keskon käyttämien energiasopimusten sekä
alkuperätakuusertifiointie n perusteella. Ostosähkö, joka on katettu alkuperätakuilla,
lasketaan nollapäästöisenä. Muu markkinaperusteinen ostosähkö lasketaan kansallisilla
jäännösjakauman mukaisilla päästökertoimilla.
Keskon ostoenergiasta, eli ostosähköstä, kaukolämmöstä ja kaukokylmästä, yhteensä 60 %,
eli noin 331 GWh, on katettu alkuperätakuin tai uusiutuvan energian sertifikaatein.
Alkuperätakuiden ja uusiutuvan energian sertifikaattien sähkö on ydinvoimaa sekä
tuulivoimaa.
Ostosähkön osalta kulutustiedot kattavat 97 % kiinteistöistä ja loput on arvioitu olemassa
olevan tiedon pohjalta. Suomen osalta kaukolämmityksen kulutustiedot kattavat 98 %
kiinteistöistä. Osassa toimintamaiden tietoja on puutteita kaukolämpötietojen osalta, mutta
puuttuvien tietojen osuus ei ole merkittävä.
Scope 3 – arvoketjun epäsuorat kasvihuonekaasupäästöt
Kesko raportoi arvoketjun scope 3 -päästöistä kategoriat 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 12 sekä 14.
Pois jätetyt kategoriat on todettu epäolennaisiksi Keskon scope 3 -päästöjen kannalta, tai
Keskolla ei ole kategorian kuvaamaa toimintaa. Osassa scope 3 -kategorioista on puutteita
toimintamaiden osalta. Merkittävimmät puutteet on ilmaistu kategoriakohtaisesti
laskentamenetelmätekstissä. Arvoketjun epäsuorien päästöjen laskenta pohjautuu laajalti
arvioihin ja näin ollen laskentamenetelmät ja käytetyt lähteet sisältävät huomattavan
määrän epävarmuustekijöitä, ja niitä voidaan käyttää vain erittäin korkean tason arviona
todellisista ilmastovaikutuksista.
Laskennan pohjatiedot on kerätty Keskon järjestelmistä, ulkoisilta palveluntoimittajilta tai
suoraan yhteistyökumppaneilta. Käytetyt päästökertoimet ovat pääosin Suomen
paikallisista tai globaaleista tietokannoista. Käytettyjä tietokantoja ovat esimerkiksi DEFRA
GHG conversion factors (2023), GLEC-viitekehys V3.1, Tilastokeskuksen polttoaineluokitus
(2024) ja Rakentamisen päästötietokanta (2024). Yksittäisiä päästökertoimia sekä
päästölaskelmia on saatu suoraan tavaran- tai palveluntoimittajilta sekä muilta
yhteistyökumppaneilta.
Keskon suurimmat arvoketjun päästöt syntyvät kategoriassa 1 Ostetut tuotteet ja palvelut.
Avaamme seuraavassa tarkemmin suurimpien päästökategorioiden laskentamenetelmiä.
Kategoria 1 – ostetut tuotteet ja palvelut, kategoria 11 – myytyjen tuotteiden
käyttö ja kategoria 12 – myytyjen tuotteiden käsittely käyttöiän loppupäässä
Ostettujen tavaroiden ja palveluiden päästöt lasketaan pääosin perustuen ostettujen
tuotteiden painoihin. Mikäli ostotietoa ei ole saatavilla, käytetään myyntitietoa. Mikäli
tuotteen painotietoa ei ole saatavilla, lasketaan päästöt europohjaisesti. Ajoneuvojen
päästöjen laskennassa on hyödynnetty autotoimialalla yleisesti käytössä olevaa
laskentatyökalua.

|  | 53

Rakentamisen ja talotekniikan kaupan toimialalla käytönaikaisen päästön osuuden oletetaan
olevan 30 % koko elinkaaren aikaisista päästöistä relevanttien tuotekategorioiden osalta,
esimerkiksi sähkölaitteet. Autokaupan loppukäsittelyn aikaisten päästöjen oletetaan olevan
5 % koko elinkaarenaikaisista päästöistä.
Palveluiden päästölaskennassa on mukana autotoimialan esittely- ja huoltotoiminnan
päästöjä sekä Keskon ostamien siivous-, kiinteistöhuolto- ja tekniikkapalveluiden sekä IT-
palveluiden päästöjä. Palveluiden osalta päästökertoimet perustuvat palveluntarjoajien
ilmoittamiin kertoimiin, joiden laskennallista keskiarvoa käytetään kaikkien samankaltaisten
palveluiden päästöjen laskemiseen.
Leasing-autojen käytönaikaiset päästöt on sisällytetty myytyjen tuotteiden käyttö (11) sekä
myytyjen tuotteiden käsittely käsittely käyttöiän loppupäässä (12) -kategorioihin, sillä
ajoneuvot pääsääntöisesti myydään vuokrakauden jälkeen, jolloin vuokrakauden aikaista
päästöä ei ole sisällytetty kategoriaan 13 vuokratut omaisuuserät.
Kategoria 2 – käyttöomaisuus
Laskenta sisältää vuoden 2024 aikana rakenteilla olevien tai valmistuneiden Keskon
omistamien uusien rakennusten päästöt. Vain rakennusvaiheen päästöt on otettu huomioon
olettaen, että käytönaikaiset tai rakennuksen elinkaaren lopussa olevat päästöt sisältyvät
Keskon omiin scope 1 ja 2 -päästöihin. Rakentamisen aikaiset päästöt on jaksotettu
rakentamiseen käytetyille vuosille.
Lisäksi kategoria sisältää K-Auto leasingin ajoneuvoinvestoinnit.
Kategoria 4 – tuotantoketjun alkupään kuljetukset ja jakelu
Tuotantoketjun alkupään kuljetusten ja jakelun päästöt lasketaan suurimmaksi osaksi
kuljetusmuotoon ja reittitietoihin pohjautuvien tonnikilometrien perusteella. Kansainväliset
reittitiedot ovat keskimääräisiä. Suomessa tapahtuvissa kuljetuksissa ja jakelussa käytetään
tarkkoja reittitietoja. Päästöjen laskennassa käytettävät tiedot saadaan Keskon
toiminnanohjausjärjestelmistä. Laskenta perustuu ISO 14083:2023 -standardiin sekä GLEC-
viitekehys V3.1:een.
Lisäksi kategorian päästöihin on laskettu Keskon päivittäistavarakaupan ja autokaupan
suurimpien tavarantoimittajien suorien kuljetusten päästöt ja postipalveluiden päästöt
Suomessa.
K-Byggin ja Byggmakkerin kuljetuspäästöt on laskettu polttoaineen toteutuneen kulutuksen
perusteella. Tietoihin sisältyy arvioita puutteellisista tiedoista johtuen.
Kategoria 14 – K-kauppias-toiminta (Franchising)
K-kauppias-toiminnan päästölaskennassa on mukana kauppiaiden omistamien tai
vuokraamien kiinteistöjen energiakulutuksen päästöt sekä kauppiaiden kylmälaitteiden
kylmäainevuotojen päästöt.
K-kauppiaiden omistamien tai vuokraamien kauppojen energiankulutuksen päästöt
lasketaan kauppapinta-alojen sekä sähkön ja lämmön ominaiskulutuksen perusteella.
Ominaiskulutusten oletetaan olevan linjassa Keskon omassa vähittäiskauppatoiminnassa
käytössä olevien kohteiden kanssa.
Kylmäainevuotojen päästöt lasketaan kylmäaineiden täyttömäärän ja eri kylmäaineiden
GWP (global warming potential) -arvojen perusteella.
Tavoitteet
Scope 1 ja scope 2 -päästöissä tavoitteemme on yhteensä noin 30 %:n päästövähennys
vuoden 2024 lähtötasoon verrattuna. Päästöjen lähtötasovuosi ja tavoitetaso on laskettu
markkinaperusteisesti. Vuoden 2030 -päästövähennysten tavoitetasot on myös määritelty
erikseen scope 1 ja scope 2 -päästöille perustuen arvioon eri päästölähteiden
kehittymisestä. Scope 2 -päästötavoite sijaintiperusteisesti laskettuna perustuu arvioon
ostosähkön- ja lämmön kulutuksesta vuonna 2030. Koska näkymää kansallisten
keskiarvoisten ostosähkön ja -lämmön päästökerrointen kehittymisestä ei ole saatavilla,
laskenta on toteutettu vuoden 2024 kansallisilla päästökertoimilla.
Keskon arvoketjuun kohdistuva tavoite on, että 67 % tavarantoimittajista ja
palveluntuottajista ostojen perusteella mitattuna asettaa tieteeseen perustuvat
päästövähennystavoitteet vuoden 2026 loppuun mennessä. Vuonna 2024 toimittajista 48 %
oli asettanut tieteeseen perustuvat, lyhyen aikavälin päästötavoitteet. Toteuma on laskettu
jakamalla niiden toimittajien ostoeurot, jotka ovat asettaneet tieteeseen perustuvat

|  | 54

päästötavoitteet, Keskon kokonaisostoeuroilla. Tieteeseen perustuvien päästötavoitteiden
seuranta pohjautuu SBTi:n sekä CDP:n tietokantoihin. Ostoeuroina käytetään vuoden 2023
lukuja, sillä vuoden 2023 ostoeurot ovat valintaperuste toimittajille, jotka Kesko kutsuu
vastaamaan CDP:n ilmastokyselyyn.
Energiastrategiamme tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta 10 % vuosien 2024-2030
aikana. Tavoitteen saavuttamiseksi meidän on toteutettava energiatehokkuustoimia
yhteensä vähintään 95 GWh:n edestä. Toteutuneita energiatehokkuustoimia ja niiden
vaikutuksia seurataan Keskon tietojärjestelmään kirjattujen toimenpiteiden ja niille
kirjattujen sähkö- ja lämpösäästötietojen perusteella.

|  | 55

E5 RESURSSIEN KÄYTTÖ JA KIERTOTALOUS
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät olennaiset vaikutukset

Vaikutuksen luonne | Arvoketju | Kuvaus | Hallinta
Pakkauksiin liittyvät resurssien ulosvirtaukset
Tosiasiallinen negatiivinen | Oma toiminta | Tuotteiden logistiseen ketjuun kuuluu useita pakkauksia logistiikan pakkaamisesta aina yksittäisen tuotteen myyntipakkaukseen. | • Muovin käytön vähentäminen pakkauksissa. • Osallistuminen pakkausmateriaaleja koskeviin tutkimus- ja kehityshankkeisiin.
Jätteet ja ruokahävikki
Tosiasiallinen negatiivinen | Oma toiminta | Keskon toiminnassa syntyy jätettä etenkin varasto- ja logistiikkatoiminnoissa ja omissa vähittäiskauppatoiminnoissa. | • Jätteiden kierrätysasteen nostaminen varmistamalla asianmukaiset keräilyvälineet jokaisessa toimipisteessä ja henkilöstön osaaminen. • Polttoon menevän jätteen vähentäminen.
Tosiasiallinen negatiivinen | Oma toiminta | Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnoissa sekä tukuissa syntyy ruokahävikkiä. | • Ruokahävikkihierarkian mukaiset toimenpiteet hävikin ennaltaehkäisyssä tilausten ja valikoiman hallinnalla sekä tehokkaalla logistiikkaprosessilla.
Tosiasiallinen negatiivinen | Alavirta | K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa syntyy ruokahävikkiä. | • Ruokahävikkihierarkian mukaiset toimenpiteet hävikin ennaltaehkäisyssä tilausten ja valikoiman hallinnalla sekä alennettujen hintojen avulla parasta ennen päiväyksen tai viimeisen käyttöajankohdan lähestyessä.

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisen ja arvioimisen prosessi on kuvattu kestävyysselvityksen osiossa Yleiset tiedot, Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja arviointi.
Kiertotalouteen liittyvät tavoitteet

|  |  | Tavoite
Tavoite | Yksikkö | 2024 | 2030
Jätteiden kierrätysaste | % | 67 % | 73 %
Ruokahävikki Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnoissa | % | 0,45 % | 0,22 %
Ruokahävikki K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa | % | 1,68 % | 1,10 %

Kesko on vuonna 2024 asettanut tavoitteen parantaa jätteen kierrätysastetta kuusi
prosenttiyksikköä vuoden 2030 loppuun mennessä verrattuna vuoden 2024 lähtötasoon.
Tavoite liittyy jätehierarkian tasoon kierrätys eli uusiokäyttö.
Keskon päivittäistavarakaupan toimiala on sitoutunut puolittamaan ruokahävikkiprosentin
vuoden 2019 lähtötasosta vuoteen 2030 mennessä. Puolitustavoite kattaa Keskon varasto- ja
logistiikkatoiminnan sekä K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnot. Tavoite liittyy jätehierarkian
jätteen määrän ja haitallisuuden vähentämisen tasoon. Elintarvikealan toimijoilla Suomessa
on lakisääteinen velvoite raportoida ruokahävikki Luonnonvarakeskukselle. Ruokahävikkiin
liittyvä tavoite on myös yksi Keskon vastuullisuustavoitteisiin sidottujen lainojen mittareista.
Tavoitteet on asetettu vapaaehtoisesti eivätkä ne ole tieteeseen perustuvia.

|  | 56

Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät yleiset
toimintaperiaatteet
Kestävän kehityksen politiikassa Kesko on sitoutunut vähentämään ruokahävikkiä omissa
toiminnoissaan sekä yhteistyössä sidosryhmien kuten alavirrassa toimivien kauppiasyrittäjien
kanssa. Kestävän kehityksen politiikassa sitoudumme myös vähentämään
pakkausmateriaalien, erityisesti muovin, käyttöä sekä edistämään pakkausmateriaalien
kierrätettävyyttä omien tuotemerkkien tuotteissa. Keskon omien merkkien tuotteiden ja
logistiikan pakkaamisen periaatteita on käsitelty tarkemmin pakkauslinjauksessa. Keskon
kestävän kehityksen politiikassa ei käsitellä jätehierarkiaa tai jätteen välttämisen tai
minimoimisen asettamista etusijalle jätteenkäsittelyyn eli kierrätykseen nähden. Kestävän
kehityksen politiikka kattaa Kesko-konsernin toiminnot.
Kestävän kehityksen politiikan periaatteiden toimeenpanemisesta vastaa Kesko-konsernin
lakiasioista ja vastuullisuudesta vastaava johtaja, joka on konsernijohtoryhmän jäsen.
Pak kauksiin liittyvät resurssien ulosvirtaukset
Keskolla on omien merkkien tuotteita ja logistiikan pakkaamista koskeva pakkauslinjaus.
Pakkauslinjauksessa Kesko on sitoutunut välttämään ylimääräisen pakkausmateriaalin
käyttöä sekä vähentämään muovin käyttöä pakkauksissa.
Tuotteen logistinen ketju sisältää useita pakkauksia. Pakkaushierarkian tasoja ovat
kuljetuspakkaus, ryhmäpakkaus ja myyntipakkaus. Nämä pakkaushierarkian tasot kattavat
pakkaamisen aina satojen tuotteiden kuljetuspakkauksista yksittäisen tuotteen
myyntipakkaukseen.
Kesko on sitoutunut useisiin kansallisiin kiertotalouteen liittyviin green deal -sopimuksiin.
Päivittäistavarakauppa on sitoutunut elintarvikealan materiaalitehokkuussitoumukseen ja
SUP green dealin (Single Use Plastic), joihin kuuluu ruokahävikkiin, jätteiden kierrätysasteen
nostamiseen sekä kertakäyttömuovien vähentämiseen liittyviä tavoitteita ja toimia.
Sitoumukset kattavat sekä Keskon omia toimintoja että alavirrassa toimivien
kauppiasyrittäjien toimintoja. Rakentamisen ja talotekniikan kauppa Suomessa on liittynyt
mukaan rakentamisen muovit green deal -sopimukseen, jonka tavoitteena on vauhdittaa
muovien kiertotaloutta vähentämällä kertakäyttöisen muovin käyttöä, lisätä kierrätysmuovin
käyttöä sekä edistää muovin kierrätystä rakennusalalla.
Kesko on osallisena myös useissa tutkimus- ja kehityshankkeissa, joissa yhteistyössä
kumppanien kanssa pyritään löytämään uusia kiertotaloutta tukevia ratkaisuja sekä ratkaisuja
esimerkiksi muovin määrän vähentämiseen koko arvoketjussa pitkällä aikavälillä.
Pakkausten kierrätettävyys
Keskon omien merkkien tuotteiden pakkausten materiaaleista 97 % on kierrätettäviä.
Materiaalitiedot on laskettu tuotteen myyntipakkauksen perusteella. Luku kertoo materiaalin
kierrätettävyydestä, mutta ei siitä meneekö pakkaus lopulta kiertoon. Luku kattaa pakkaukset
omien merkkien tuotteista Suomessa. Kierrätettäviä materiaaleja ovat Suomessa kuluttajille
lajiteltavissa olevat materiaalit. Ei-kierrätettäviä pakkausmateriaaleja ovat kumi,
kuluttajapakkausten puu, keramiikka ja posliini. Omien merkkien tuotteiksi lasketaan
tuotteet, joiden tavaramerkki on Keskon omistama tai Kesko mainitaan tuotteen
pakkausmerkinnöissä yhteystietona.
Ruokahävikki
Kesko on sitoutunut puolittamaan ruokahävikkiprosentin vuoteen 2030 mennessä vuoden
2019 lähtötasosta. Sitoumus kattaa Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnan ja Kespron
noutotukut sekä K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnot.
Kesko on laatinut ruokahävikkitiekartan ja ruokahävikkihierarkian ruokahävikin määrän
vähentämiseksi. Ruokahävikin puolitustavoitteen mukaisesti myös ruokahävikkihierarkiassa
on huomioitu sekä Keskon että K-ruokakauppiaiden toiminnoissa syntyvä ruokahävikki ja
keinot sen vähentämiseksi.
Tärkeimpiä keinoja hävikin ennaltaehkäisyyn ovat K-ruokakaupoissa ja Kespron tukuissa
tehtävä valikoimahallinta sekä ennuste- ja tarvesuunnittelu. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä,
että oikea määrä asiakkaiden haluamia tuotteita on oikeassa paikassa oikeaan aikaan. Hävikin
ehkäisyn kannalta tärkeimmät päätökset tehdään jo valikoimaa muodostaessa.

|  | 57

Hävikin ennaltaehkäisyn lisäsi K-ruokakaupoissa keskeinen hävikin vähentämiskeino on
myydä tuotteita alennetuilla hinnoilla niiden parasta ennen -päiväyksen tai viimeisen
käyttöajankohdan lähestyessä.
Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnoissa syntyvästä syömäkelpoisesta mutta myyntiin
kelpaamattomasta hedelmä- ja vihanneshävikistä tuotetaan hävikkituotteita. Tästä
esimerkkinä ovat varastoinnissa syntyvästä tomaatti- ja paprikahävikistä valmistetut keitot.
Ruokahävikkiin luetaan kaksi ruokahävikkihierarkian alinta tasoa, elintarvikekelpoisen ruoan
lahjoittaminen ruoka-apuun sekä elintarvikekelvoton biojäte. K-ruokakaupat ja Kespron
noutotukut lahjoittavat elintarvikekelpoisia myynnistä poistettuja tuotteita jaettavaksi ruoka-apuna.
Elintarvikekelvottomasta ruokahävikistä tuotetaan biokaasua, jota hyödynnetään energiana.
Keskon ruokahävikkihierarkia
Ruokahävikin johtamisen ohjausryhmä seuraa ruokahävikin vähentämisen tavoitteita Keskon
päivittäistavarakaupassa. Ohjausryhmän tehtävä on varmistaa ruokahävikkitiekartan
vuosikohtaisissa tavoitteissa pysyminen. Ruokahävikin vähentäminen on jatkuvaa työtä,
johon osallistuu laaja-alaisesti päivittäistavarakaupan toimialan henkilöstöä eri tehtävissä
sekä K-ruokakauppiaat henkilökuntineen.
K-ruokakaupoissa on tehty vuoden 2024 aikana toimenpiteitä esimerkiksi minimivarastojen
vähentämiseksi sekä ennakkotilaamisen vähentämiseksi ja tarkentamiseksi. Lisäksi
ruokakauppojen henkilökunnalle on julkaistu uudet perustason ja syventävän tason
verkkokoulutukset hävikin hallintaan.
Tavoitteessa edistyminen 2024

|  |  |  | Tavoite
Tavoite | Yksikkö | 2019 | 2024 | 2030
Ruokahävikki Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnoissa | % | 0,44 % | 0,45 % | 0,22 %
Ruokahävikki K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa | % | 2,12 % | 1,68 % | 1,10 %

Ruokahävikin puolitustavoitteen perusvuosi on 2019. Ruokahävikkiprosentti Keskon varasto-
ja logistiikkatoiminnoissa oli 0,44 % ja K-ruokakauppiaiden kauppatoiminnoissa 2,12 %
vuonna 2019.
Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnot kattavat K-ruokakauppoja ja Kespron foodservice-
asiakkaita palvelevat varasto- ja logistiikkatoiminnot. Ruokahävikin suhteellinen taso on
pysynyt samalla tasolla vuoden 2019 lähtötasosta Keskon varasto- ja logistiikkatoiminnoissa.
K-ruokakauppoja palvelevissa varasto- ja logistiikkatoiminnoissa hävikkiprosentti on laskenut
vuoden 2019 tasosta ollen 0,36 % vuonna 2019 ja 0,29 % vuonna 2024.
K-ruokakauppoja palvelevan logistiikan ja ruokakauppatoiminnossa syntyvän hävikin
yhteenlaskettu hävikkiprosentti oli 2,32 % vuonna 2019. Hävikkiprosentti laski vuoteen 2024
mennessä 1,84 %:iin. Prosentti lasketaan suhteuttamalla kauppoja palvelevan logistiikan ja K-
kauppiaiden kauppatoiminnoissa syntyvän ruokahävikin yhteismäärä kaupoissa myytyjen
ruokakilojen määrään.

|  | 58

Ruokahävikkiin lasketaan jätteeksi tai eläinrehuksi päätyneet elintarvikkeet sekä ruoka-
apulahjoitukset. Ruokahävikkiprosentti lasketaan suhteuttamalla kilomääräinen ruokahävikki
myytyihin ruokakiloihin raportointikauden aikana.
Jätteiden hallinta ja kiertotaloustoimet
Kesko on sitoutunut pienentämään loppukäsittelyyn ohjatun jätteen määrää ja nostamaan
kiertoon ohjattujen jätteiden määrää toiminnassaan.
Keskolla on keskitetty jätehuollon sopimus, eli kiertotaloussopimus, joka kattaa suurelta osin
Keskon toiminnot Suomessa. Itsenäisten ruoka- ja rautakauppojen on myös mahdollista liittyä
sopimukseen. Sopimuksen tavoite on ehkäistä syntyvän jätteen määrää, tehostaa kierrätystä
ja edistää kiertotaloutta.
Keskeisiä keinoja jätteiden käsittelyn tehostamisessa ja kierrätysasteen nostamisessa ovat
asianmukaisten keräilyvälineiden varmistaminen jokaisessa toimipisteessä, henkilöstön
osaamisen varmistaminen sekä kierrätyskonseptit. Jätteen kierrätysasteen nostamisessa
keskeisiä toimenpiteitä ovat muovipakkausjakeen erilliskeräyksen tehostaminen ja polttoon
menevän energiajätteen vähentäminen.
Kiertotalouden edistämiseen ja jätteiden kierrätysasteen nostamiseen tähtäävät keskeiset
toimet lähtevät konsernin jätehierarkian sekä toimialakohtaisten toimintasuunnitelmien
muodostamisesta. Monet toimenpiteet ovat jo osa jokapäiväistä toimintaa Keskon
toimipaikoissa, mutta uusia kiertotalouden mukaisia toimintamalleja kartoitetaan ja toimintaa
pyritään tehostamaan jatkuvasti.
Tavoitteessa edistyminen
Tavoite jätteiden kierrätysasteen nostamisesta asetettiin vuonna 2024. Tavoitteen
edistymistä seurataan toimialatasoisesti. Toimialoilla tavoitteen edistymistä seuraavat
toimialojen vastuullisuuden ohjausryhmät. Ohjausryhmien tehtävä on seurata ja ohjata
kierrätysastetta sekä asettaa tarvittavia toimialakohtaisia toimenpiteitä
toimintasuunnitelmien avulla. Konsernitasolla tavoitteen edistymisestä raportoidaan
vastuullisuuden johtoryhmälle.
Jätteen määrä ja koostumu s
Jätteet yhteensä

Tonnia | 2024
Tavanomainen jäte | 27 177
Vaarallinen jäte | 782
Jätteet yhteensä | 27 959
Kierrätetty jäte yhteensä | 18 854
Kierrättämätön jäte yhteensä | 9 105
Kierrättämättömän jätteen prosenttiosuus kaikista jätteistä, % | 33 %

Tavanomainen jäte

Tonnia | 2024
Loppukäsittelystä muualle ohjattu jäte |
Valmistelu uudelleen käyttöä varten | -
Kierrätys | 18 470
Muut hyödyntämistoimet | 7 959
Loppukäsittelystä muualle ohjattu jäte yhteensä | 26 430
Loppukäsittelyyn ohjattu jäte |
Poltto | 210
Kaatopaikalle sijoittaminen | 531
Muut loppukäsittely | 6
Loppukäsittelyyn ohjattu jäte yhteensä | 747
Tavanomainen jäte yhteensä | 27 177

Vaarallinen jäte

Tonnia | 2024
Loppukäsittelystä muualle ohjattu jäte |
Valmistelu uudelleen käyttöä varten | 2
Kierrätys | 384
Muut hyödyntämistoimet | 376
Loppukäsittelystä muualle ohjattu jäte yhteensä | 762
Loppukäsittelyyn ohjattu jäte |
Poltto | 9
Kaatopaikalle sijoittaminen | 2
Muut loppukäsittely | 9
Loppukäsittelyyn ohjattu jäte yhteensä | 21
Vaarallinen jäte yhteensä | 782

|  | 59

Jätettä syntyy erityisesti Keskon omissa vähittäiskauppatoiminnoissa sekä varastointi- ja
logistiikkatoiminnoissa. Suurin jätejae Keskon toiminnassa on pahvi, jota syntyy tuotteiden
kuljetuksen ja varastoinnin aikaisista pakkauksista. Toiseksi suurin jae on energiajae, josta
saadaan polttamalla tuotettua lämpöä ja sähköä.
Päivittäistavarakaupan toimialalla suurena jätevirtana on myös biojäte, johon sisältyy entiset
eläinperäiset elintarvikkeet (luokan 3 sivutuote) kuten liha- ja kalatuotteita, jotka eivät ole
enää ihmisravinnoksi kelpaavia sekä elintarvikkeiden varastoinnissa, käsittelyssä ja
valmistuksessa syntyvät sivutuotteet. Rakentamisen ja talotekniikan kaupan toimialan
jätevirtoja ovat erityisesti puujäte, sekajäte sekä erinäiset rakennustuotejätteet. Autokaupan
toimialalla syntyy pahvin lisäksi metalli- ja teräsjätettä sekä vaarallista jätettä esimerkiksi
akuista sekä huolto- ja vauriokorjaustoiminnassa käytetyistä maaleista ja vaihdetuista öljyistä.
Keskon Suomessa ja Ruotsissa ostamasta ydinvoimalla tuotetusta sähköstä syntyi
radioaktiivista jätettä 141 kg. Suomessa ja Ruotsissa ydinjätteen hallinnointi sekä
loppusijoittaminen ovat tarkkaan säänneltyä ja valvottua.
L aadintaperiaatteet
Jätteen määrä kattaa Keskon omissa toimipisteissä syntyneen jätteen määrän sekä
ulkoistetuissa varastointipalveluissa syntyneen jätteen määrän.
Tiedot syntyneet jätteen määrästä saadaan jätehuoltokumppaneiden tietokannoista sekä
laskuilta tai vuokranantajilta. Yksittäisiä kohteita on arvioitu olemassa olevan tiedon
perusteella mikäli Keskon toiminnoille kohdistuvan jätteen määrä ei ole suoraan saatavissa.
Tällaisia kohteita ovat esimerkiksi kauppakeskusten yhteydessä olevat toimipisteet, joissa
Keskolla ei ole omaa jätehuoltosopimusta. Jätteen määrä ulkoistetuissa
varastointipalveluissa sekä joissakin K-Citymarket-tavarataloissa sisältää arvioita Keskolle
kohdistuvan jätteen määrästä.
Poltto energian talteenotolla on oletettu kaikissa toimintamaissa muuksi
hyödyntämistoimeksi Euroopan parlamentin direktiivi 2008/98 liitteiden 1 ja 2 mukaisesti.
Poltto ilman energian talteenottoa on luokiteltu poltoksi.
Vaarallinen jäte on luokiteltu Euroopan parlamentin direktiivi 2008/98 liitteen 3 mukaan.
Loput jätteet luokitellaan tavanomaisiksi. Kaikki jätteiden loppukäsittely on luokiteltu kunkin
toimintamaan jätteenkäsittelytapojen mukaisesti, jolloin maiden välisissä käsittelytavoissa
voi olla eroavaisuuksia.
Kierrätysprosenttiin lasketaan mukaan kierrätetty jäte, joka suhteutetaan koko syntyneen
jätteen määrään raportointikauden aikana.
Ulkopuolinen kolmas taho, muu kuin kestävyysraportin varmentaja, ei ole validoinut osiossa
esitettyjä mittareita.

|  | 60

SOSIAALINEN VASTUU
S1 OMA TYÖVOIMA
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Omaan työvoimaan kohdistuvat olennaiset vaikutukset

Osa-aiheet | Vaikutuksen luonne | Arvoketju | Kuvaus | Hallinta
Työolot
Työllisyys ja osapuolten yhteistyö • Työllisyysturva • Riittävä palkka • Työehtosopimusneuvottelut • Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu | Mahdollinen positiivinen | Oma toiminta | Työllisyysturvaan, riittävään palkkaan, työehtoihin ja vuoropuheluun liittyvä, jatkuva yhteistyö henkilöstön ja henkilöstön edustajien kanssa varmistaa henkilöstölle oikeudenmukaiset työehdot ja työskentelyolosuhteet. | Keskossa on sovitut yhteistoimintamallit siitä, miten henkilöstö voi vaikuttaa heitä koskeviin asioihin ja miten jatkuvalla vuoropuhelulla vaikutetaan yhteistoimintakulttuuriin.
Työnteon tavat, työn- ja vapaa- ajan tasapaino • Työaika • Työ- ja yksityiselämän tasapaino | Mahdollinen positiivinen | Oma toiminta | Työnteon tapojen kehittäminen sekä työn ja vapaa-ajan tasapaino antavat mahdollisuuden merkitykselliseen ja joustavaan työskentelyyn koko työsuhteen elinkaaren ajan. Oikeus ja mahdollisuus perhevapaisiin on olennaista työntekijöille. Tarjoamme erilaisia vaihtoehtoja työntekijän työn ja vapaa-ajan tasapainoon. | Kehitämme työtä entistä joustavammaksi ja sujuvammaksi ja tarjoamme työntekijöille erilaisia joustoja, kuten esimerkiksi liukuva työaika, joustotyöaika, osa-aikatyö ja asiantuntijoille hybridityö. Näillä joustoilla on vaikutusta työtyytyväisyyteen, hyvään työntekijäkokemukseen ja työhön sitoutumiseen.
Terveys, turvallisuus ja hyvinvointi | Tosiasiallinen negatiivinen | Oma toiminta | Meillä on laajasti erilaisia tehtäviä, joita koskevat työterveys- ja -turvallisuushaasteet myös vaihtelevat. Ne saattavat vaikuttaa työntekijöiden työkykyyn lyhyellä tai pitkällä aikavälillä. | Vastaamme tunnistettuihin vaikutuksiin työturvallisuuden johtamismallilla ja systemaattisella suunnittelulla erilaisten työterveys- ja -turvallisuushaasteiden ennakoimiseksi ja minimoimiseksi. Vaikutukset ja niiden hallinta painottuvat eri tavoin eri yksiköissä ja ikäryhmissä.
Yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille
Yhdenvertainen kohtelu ja mukaan ottaminen • Sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka • Monimuotoisuus • Toimenpiteet työpaikalla esiintyvän häirinnän torjumiseksi | Mahdollinen positiivinen | Oma toiminta | Yhdenvertainen kohtelu, monimuotoisuus ja mukaan ottaminen vaikuttavat merkittävästi työpaikan houkuttelevuuteen ja työntekijöiden pysyvyyteen. Keskolla on nollatoleranssi väkivaltaan ja häirintään henkilöstön terveyden ja turvallisuuden varmistamiseksi. | Hallitsemme yhdenvertaiseen kohteluun liittyviä vaikutuksia DEI- ohjelman (diversity, equity, inclusion) avulla. Syrjimätön rekrytointi, hyvä johtaminen, toimivat henkilöstökäytännöt, häirinnän ehkäisymallit ja koulutus tukevat positiivisten vaikutusten edistämistä. Varmistamme sukupuolten tasa-arvon ja yhdenvertaisen palkitsemisen toteutumista palkitsemisen periaatteiden ja käytäntöjen avulla.
Koulutus ja taitojen kehittäminen | Mahdollinen positiivinen | Oma toiminta | Henkilöstöllä on mahdollisuus jatkuvaan oppimiseen, taitojen kehittämiseen ja uralla kehittymiseen. | Osaamisen kehittäminen perustuu liiketoiminnan tavoitteisiin. Johtamismallin vuosikellon mukaisesti esihenkilö ja työntekijä käyvät kehityskeskustelun, jossa sovitaan osaamisen kehittämisen toimenpiteet. Keskolla on henkilöstölle suunnattu lähi- ja verkkokoulutustarjonta, joka julkaistaan intranetissä.

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisen ja arvioimisen prosessi on kuvattu kestävyysselvityksen osiossa Yleiset tiedot, Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja arviointi.

|  | 61

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ja vuorovaikutus
strategian ja liiketoimintamallin kanssa
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet omaan henkilöstöön on arvioitu Keskon
henkilöstöjohdossa ja olennaiset vaikutukset on käsitelty konsernin luottamushenkilöiden
ryhmässä. Oma henkilöstö käsittää kaikki ne Keskon työntekijät, jotka ovat työsuhteessa
Keskoon. Työsuhdetyypit on kuvattu tarkemmin S1 Henkilöstön avainluvut -kohdassa.
Osassa Keskon liiketoimintoja työskentelee henkilöstövuokrausyritysten kautta palkattuja
työntekijöitä. Käytämme vaiheittain käyttöön otettavien tiedonantovaatimusten helpotusta
emmekä julkaise tietoja ei-työsuhteisista työntekijöistä kestävyysselvityksen ensimmäisenä
laatimisvuonna.
Keskossa on tunnistettu myönteisiä vaikutuksia omaan henkilöstöön seuraavilla alueilla:
Työllisyys ja osapuolten yhteistyö, työnteon tavat ja työn ja vapaa-ajan tasapaino,
yhdenvertainen kohtelu ja mukaan ottaminen sekä koulutus ja taitojen kehittäminen. Näitä
kuvataan eri osa-alueiden kohdissa yksityiskohtaisemmin. Olemme tunnistaneet tosiasiallisen
negatiivisen vaikutuksen työturvallisuuden alueella liittyen työtapaturmiin. Työtapaturmat
ovat yleensä yksittäisiä ja pääsääntöisesti lieviä. Eniten työtapaturmia määrällisesti aiheutuu
logistiikkatyöntekijöille ja automekaanikoille sekä kaupan työntekijöille. Suomessa alle 35-
vuotiaiden osuus korostui työtapaturmissa muihin ikäryhmiin verrattuna.
Sairauspoissaolopäivien määrä on kääntynyt laskuun. Diagnostisoiduissa sairauspoissaoloissa
suurin syy oli mielenterveyden häiriöt, jotka korostuivat erityisesti alle 35-vuotiailla nuorilla ja
kaupan tehtävissä. Tuki- ja liikuntaelinsairauksista johtuvat poissaolot korostuivat erityisesti
yli 50-vuotiailla työntekijöillä.
Keskolla ei ole esimerkiksi toimintamaista tai maantieteellisistä alueista johtuen erityisen
riskialtista toimintaa, johon liittyisi merkittävää pakkotyön tai lapsityövoiman käytön riskiä
omassa henkilöstössä. S2 Arvoketjun työntekijät -osiossa käsitellään myös pakkotyön ja
lapsityövoiman käytön riskiä. Keskossa ei ole tunnistettu olennaisia vaikutuksia omaan
henkilöstöön vihreän siirtymäsuunnitelman osalta.
Vaikutusten hallinta
Keskon henkilöstöjohto tekee neljännesvuosittain HR:n riskianalyysin. Riskiarviot ja
tarvittavat mitigointitoimenpiteet ovat olennainen osa kaikkea Keskon omaa henkilöstöä
koskevaa toimintaa ja päätöksentekoa. Työturvallisuuden, työterveyden ja hyvinvoinnin
osalta tehdään erillistä systemaattista seurantaa datan avulla ja jatkotoimenpiteiden
suunnittelua konsernin ja liiketoimintojen yhteistyönä. Teemme tiivistä yhteistyötä
vakuutusyhtiöiden ja työterveyden palveluntuottajien kanssa negatiivisten vaikutusten
hallitsemiseksi ja vähentämiseksi. Konsernin ja toimialojen HR:n, lakiasioiden ja
vastuullisuuden yksiköiden vastuuhenkilöt sekä liiketoimintojen vastuuhenkilöt ja esihenkilöt
ovat keskeisiä tahoja tunnistettujen olennaisten vaikutusten hallinnoinnissa. Eri osa-alueilla
tehdään laajasti henkilöstön ja henkilöstön edustajien kanssa yhteistyötä, jota kuvataan
tarkemmin Oman henkilöstön osallistaminen -kohdassa.
Olennaiset tunnistetut vaikutukset oman henkilöstön näkökulmasta on otettu huomioon
Keskon vastuullisuusstrategiassa ja henkilöstöstrategiassa sekä näihin liittyvissä tavoitteissa.
Omaan henkilöstöön liittyvät tavoitteet

|  |  | Tavoite
Tavoite | Yksikkö | 2024 | 2030
Työtapaturmataajuus, oma henkilöstö | Työtapaturmataajuus (TRIF) | 25,9 | 22,0
Työntekijöiden hyvinvointi | Hyvinvointi-indeksi | 83 | 86
Monimuotoisuus ja mukaan ottaminen | D&I-indeksi | 87 | 89
Sukupuolten tasapainoinen edustus ylimmässä johdossa | %, aliedustetun sukupuolen osuus | 27,7 % | 40,0 %
Sukupuolten tasapainoinen edustus keskijohdossa | %, aliedustetun sukupuolen osuus | 32,8 % | 45,0 %

Keskon asettamat kestävyystavoitteet ja -mittarit hyvinvoinnin ja työturvallisuuden sekä
monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja mukaan ottamisen osa-alueille ovat yllä olevassa
taulukossa. Kestävyystavoitteet on käsitelty myös konsernin luottamushenkilöiden ryhmässä.
Konsernijohtoryhmä seuraa säännöllisesti omaan henkilöstöön liittyviä tavoitteita osana
vastuullisuusstrategian etenemistä. HR- ja vastuullisuusjohto, HR-vastuuhenkilöt, ohjaus- ja
työryhmät sekä henkilöstön edustajat seuraavat tavoitteiden toteutumista. Keskeisiä
seurantakeinoja ovat henkilöstötutkimuksen tulokset, jatkuva suorituksen johtaminen ja
kehityskeskustelut. Lisäksi teemme kohdennettuja kyselyjä tai haastatteluja tarpeiden
kartoittamiseksi liiketoiminta- tai maakohtaisesti. Seuraamme sukupuolten tasapainoista
edustusta Keskon henkilöstöjärjestelmän tietojen avulla. Omaa henkilöstöä koskevat
tavoitteet perustuvat henkilöstöön liittyviin toimintaperiaatteisiin. Vuosi 2024 on
henkilöstöön liittyvien mittareiden lähtötaso ja tavoitetaso on asetettu vuoteen 2030.

|  | 62

Omaa henkilöstöä koskevat yleiset toimintaperiaatteet
Konsernin henkilöstöpolitiikka ja K Code of Conduct -toimintaohje sekä vastuullisuus- ja
henkilöstöstrategiat ohjaavat ja tukevat tavoitteellista henkilöstöön liittyvää toimintaa.
Henkilöstöpolitiikka sisältää linjaukset ja toimintaperiaatteet seuraavista kokonaisuuksista:
johtamisen kulmakivet, suorituksen johtaminen, palkitseminen, osaamisen kehittäminen,
tasa-arvo, yhdenvertaisuus ja moninaisuus, työturvallisuus ja hyvinvointi sekä rekrytointi.
Näiden lisäksi on laadittu terveys- ja työturvallisuusperiaatteet, osaamisen kehittämisen
periaatteet ja palkitsemisen periaatteet. K Code of Conduct -toimintaohjeen mukaisesti
emme hyväksy lapsityövoiman käyttöä, mitään pakkotyön muotoa tai ihmiskauppaa tai muita
modernin orjuuden muotoja. Kaikki mainitut toimintaperiaatteet kattavat koko oman
henkilöstön kaikissa toimintamaissa ja ne ovat henkilöstön saatavilla Keskon intranetissä.
Työllisyys ja osapuolten yhteistyö sekä työn ja vapaa-ajan tasapaino eivät ole osana
toimintaperiaatteita. Henkilöstöpolitiikka, K Code of Conduct sekä terveys- ja
työturvallisuusperiaatteet ovat saatavilla Keskon ulkoisilla verkkosivuilla.
Henkilöstöpolitiikka on hyväksytty Keskon hallituksessa ja terveys- ja
työturvallisuusperiaatteet Keskon työsuojelun ohjausryhmässä. Y lin vastuuhenkilö edellä
mainittujen henkilöstöä koskevien toimintaperiaatteiden käytäntöön viennissä on
henkilöstöstä vastaava johtaja, joka on konsernijohtoryhmän jäsen. Toimintaperiaatteita
käsitellään myös kunkin aihekohdan yhteydessä.
Tämän kestävyysselvityksen G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -osiossa on lueteltu
yrityskulttuuriin, liiketoiminnan harjoittamiseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvät
Keskon omat toimintaohjeistukset ja toimintamallit sekä kansainväliset toimintaohjeet ja
periaatteet, joiden noudattamiseen Kesko on sitoutunut kaikessa toiminnassaan. Näiden
lisäksi Kesko noudattaa ILO:n sopimusta työelämän perusoikeuksista ja on sitoutunut YK:n
naisten voimaannuttamisen periaatteisiin naisten aseman ja urakehityksen vahvistamiseksi.
Toimintamme lähtökohtana on syrjimättömyys ja yhdenvertaiset mahdollisuudet. Emme
hyväksy pakkotyön emmekä lapsityövoiman käytön muotoja. Varmistamme turvalliset ja
terveelliset työolot paikallisten lakien, kansainvälisten työturvallisuusstandardien ja parhaiden
käytäntöjen mukaisesti. Keskon vuorovaikutus henkilöstön kanssa perustuu avoimuuteen,
osallistamiseen ja jatkuvaan dialogiin.
Kesko suojaa työntekijöiden henkilötietoja ja yksityisyyttä sekä työsuhteen aikana että sen
päätyttyä. Työntekijätietoja käsitellään turvallisesti ja vastuullisesti. Sisäisen valvonnan lisäksi
ulkopuoliset tahot auditoivat toimintaa säännöllisesti.
Henkilöstön avainluvut
Työntekijöiden sukupuolijakauma, henkilömäärä

Sukupuoli | Työsuhteisten työntekijöiden määrä
Miehet | 10 853
Naiset | 7 444
Muut | 12
Ei ilmoitettu | -
Työsuhteiset työntekijät yhteensä | 18 309

Konsernin henkilökunta keskimäärin muutettuna kokoaikaisiksi työntekijöiksi segmenteittäin
on kerrottu konsernitilinpäätöksen liitteessä 2.5 Liiketoiminnan kulut ja maantieteellinen
jakauma liitteessä 2.2 Segmenttitiedot.
Henkilömäärä maissa, joissa on yli 50 työntekijää ja joiden osuus on vähintään
10 % työsuhteisten työntekijöiden kokonaismäärästä

Maa | Työsuhteisten työntekijöiden määrä
Suomi | 12 555
Norja | 2 091

|  | 63

Työntekijät sopimustyypeittäin eriteltynä sukupuolen mukaan, henkilömäärä

| 2024
| Naiset | Miehet | Muut | Ei ilmoitettu | Yhteensä
Työsuhteisten työntekijöiden määrä | 7 444 | 10 853 | 12 | - | 18 309
Vakinaiset | 6 528 | 9 183 | 10 | - | 15 721
Määräaikaiset | 659 | 896 | 1 | - | 1 556
Vaihtelevalla työajalla työskentelevät | 257 | 774 | 1 | - | 1 032
Kokoaikaiset | 3 845 | 8 533 | 4 | - | 12 382
Osa-aikaiset | 3 599 | 2 320 | 8 | - | 5 927

Henkilöstön vaihtuvuus

| 2024
Yrityksestä lähteneiden työntekijöiden lukumäärä | 4 161
Lähtövaihtuvuus-% | 18,5 %

Työntekijät sopimustyypeittäin maittain eriteltynä, henkilömäärä

| 2024
| Suomi | Norja | Ruotsi | Tanska | Viro | Latvia | Liettua | Puola | Kiina* | Yhteensä
Työsuhteisten työntekijöiden määrä | 12 555 | 2 091 | 1 458 | 893 | 181 | 93 | 88 | 935 | 15 | 18 309
Vakituiset | 10 862 | 1 711 | 1 224 | 825 | 172 | 93 | 87 | 732 | 15 | 15 721
Määräaikaiset | 794 | 380 | 101 | 68 | 9 | - | 1 | 203 | - | 1 556
Vaihtelevalla työajalla työskentelevät | 899 | - | 133 | - | - | - | - | - | - | 1 032
Kokoaikaiset | 7 746 | 1 554 | 1 084 | 699 | 179 | 88 | 87 | 930 | 15 | 12 382
Osa-aikaiset | 4 809 | 537 | 374 | 194 | 2 | 5 | 1 | 5 | - | 5 927

*Keskon rakentamisen ja talotekniikan kaupan toimialalla on hankintayhtiö Shanghaissa, joka palvelee kaikkia toimintamaita hankinnoissa.
Laadintaperiaatteet
Omaan henkilöstöön liittyvät tunnusluvut kattavat Kesko-konsernissa olevan henkilöstön
kaikissa toimintamaissa. Laskelmissa käytettävä henkilömäärä ilmoitetaan vuoden viimeisen
päivän mukaan työsuhteisten työntekijöiden lukumääränä. Lukumäärä sisältää myös ei-
aktiivisesti työssä olevat henkilöt, kuten perhevapaalla olevat.
Työntekijöiden sukupuolijakauma on jaoteltu henkilömäärän mukaan seuraavasti: miehet,
naiset, muut tai ei ilmoitettu työntekijän oman ilmoituksen mukaan.
Henkilöstön vaihtuvuuteen lasketaan mukaan kaikki vuoden aikana konsernista lähteneet
työsuhteiset työntekijät jaettuna vuoden keskimääräisellä henkilölukumäärällä. Vuoden
keskimääräinen henkilölukumäärä lasketaan raportointikuukausien keskimääräisen
henkilömäärän keskiarvona.
Ulkopuolinen kolmas taho, muu kuin kestävyysraportin varmentaja, ei ole validoinut osiossa
esitettyjä mittareita.

|  | 64

Oman henkilöstön osallistaminen
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa omien työntekijöiden ja
heidän edustajiensa kanssa
Olemassa olevista ja mahdollisista vaikutuksista omaan henkilöstöön keskustellaan tiiviissä
yhteistyössä työnantajan ja henkilöstön edustajien kesken n iissä Keskon toimintamaissa,
joissa on henkilöstön edustajia. Kesko ottaa huomioon työntekijöiden näkemykset
päätöksenteossa, mikä auttaa yritystä ymmärtämään paremmin mahdollisia henkilöstöön
liittyviä riskejä ja vaikutuksia.
Keskossa on monia henkilöstöfoorumeita, joissa työntekijöiden ja työnantajan vuoropuhelu
on säännöllistä. Keskustelua käydään suoraan työntekijöiden, heidän edustajiensa ja
esihenkilöiden kautta. Yhteistyömallit vaihtelevat maittain paikallisen lainsäädännön
mukaisesti. Kesko-konsernissa on seuraavia henkilöstöfoorumeita henkilöstöön kohdistuvien
vaikutusten kehittämiseksi ja seuraamiseksi: Keskon konserniyhteistyökokous puolivuosittain,
luottamushenkilöiden ryhmä kuukausittain, liiketoimintokohtaiset henkilöstöasioiden
johtoryhmät kuukausittain tai vähintään neljännesvuosittain sekä kaksi kertaa vuosittain
kokoontuva tasa-arvo- ja yhdenvertaisuusryhmä. Ylin vastuuhenkilö henkilöstön edustajien
osallistamisessa ja yhteistyössä on henkilöstöstä vastaava johtaja, joka on
konsernijohtoryhmän jäsen.
Suomessa on sopimus henkilöstöedustuksen järjestämisestä. Lisäksi olemme laatineet
Keskossa European Works Council (EWC) -julkilausuman, jonka mukaan syvennämme
yhteistyötä ja vuoropuhelua. Henkilöstön osallistamisen tehokkuutta arvioidaan
vuoropuhelun määrällä, käsitellyillä asioilla, henkilöstön edustajien antamalla jatkuvalla
palautteella ja ylimmälle johdolle esitetyillä kysymyksillä konserniyhteistyökokouksessa.
Olemme toteuttaneet Keskossa koko henkilöstölle K Voices -henkilöstötutkimuksen, jonka
avulla selvitimme henkilöstön näkemyksiä ja kokemuksia laajasti. Henkilöstötutkimuksen
pohjalta tiimit ja yksiköt laativat kehittämissuunnitelmat vuonna 2024. Lisäksi esimerkiksi
Suomessa on käyty keskusteluja kielivähemmistöjen kanssa, jotta heidät saadaan paremmin
osallisiksi työyhteisöön, ja englanninkielistä viestintää on lisätty.
Kesko kunnioittaa työntekijöiden järjestäytymisvapautta ja kollektiivista neuvottelua
paikallisen lainsäädännön mukaisesti. Työoloja, palkkausta tai työehtosopimuksia koskevissa
kysymyksissä tarjoamme työntekijöille kanavia vaikuttaa heihin kohdistuviin päätöksiin.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille
työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi
Järjestämme työntekijäfoorumeita ja kuulemistilaisuuksia, joissa henkilöstö voi tuoda esiin
näkemyksiään mahdollisista työoloja, työterveyttä ja -turvallisuutta tai syrjintää koskevista
ongelmista. Työntekijöiden esiin tuomat haasteet voivat johtaa konkreettisiin muutoksiin
toimintatavoissa, mikä auttaa hallitsemaan mahdollisia kielteisiä vaikutuksia.
Kesko on sitoutunut varmistamaan oikeudenmukaisen ja turvallisen työympäristön kaikille
työntekijöilleen. Kesko ottaa työntekijät ja työsuojelun edustajat mukaan työympäristöriskien
arviointiin. Työntekijöiden osallistaminen auttaa tunnistamaan sekä nykyisiä että mahdollisia
riskejä tehokkaammin.
Käsittelemme työntekijöiden huolenaiheet asianmukaisesti ja tehokkaasti seuraavien osa-
alueiden avulla: selkeä viestintä, nopea ja systemaattinen tutkinta sekä oikeudenmukainen
työntekijää tarvittaessa suojaava käsittelyprosessi. Seuraamme aktiivisesti
korjaustoimenpiteiden tehokkuutta ja teemme tarvittavia uusia toimenpiteitä.
Kesko tekee tiivistä yhteistyötä työntekijöiden edustajien, kuten luottamushenkilöiden ja
ammattiliittojen kanssa. Järjestämme säännöllisiä keskustelutilaisuuksia, joissa työntekijät
voivat tuoda esiin huolenaiheitaan ja keskustella niistä suoraan johdon kanssa. Näissä
tilaisuuksissa käsittelemme ajankohtaisia asioita ja pyrimme löytämään ratkaisuja yhdessä.
Keskusteluja on käyty muun muassa työn kuormittavuudesta, ikääntyneiden työntekijöiden
jaksamisesta ja hybridityömalleista eli lähi- ja etätyön yhdistämisestä sekä
palkitsemiskäytännöistä.
Henkilöstölle viestitään ilmoituskanavista ja niiden käytöstä esimerkiksi intranettien ja
toimipaikoissa olevien näyttöjen välityksellä. Työntekijöiden ja konsulttien tulee ilmoittaa
epäillyistä väärinkäytöksistä ensisijaisesti omalle esihenkilölleen tai K-ryhmän
vastuuhenkilölle. Jos ilmoitusta ei jostain syystä voi tai halua tehdä ensisijaisille
vastuuhenkilöille, voi käyttää SpeakUp-ilmoituskanavaa (whistleblowing), jossa kaikki
ilmoitukset käsitellään täysin luottamuksellisesti. SpeakUp-kanavaa ylläpitävän yrityksen

|  | 65

henkilöstöä sitovat tiukat salassapitovelvoitteet. Keskon Governance, Compliance & Ethics
-toiminto käsittelee Keskon tutkittaviksi tulevat SpeakUp-ilmoitukset. Tutkinnassa voidaan
tarvita tapauskohtaisesti muita asiantuntijoita tai viranomaisia. Tarkemmin Keskon SpeakUp-
kanavasta on kerrottu G1 Liiketoiminnan harjoittaminen -standardin kohdassa
Ilmoittajansuojelu.
SpeakUp-kanavan lisäksi Keskon henkilöstön edustajat, työsuojelu- tai luottamushenkilöt,
ovat henkilöstön käytettävissä paikallisesti. Suomessa Task Force -toimintamallilla voidaan
selvittää mahdollisia laajempia tai vakavampia henkilöstöltä saatuja ilmoituksia. Lisäksi
erilaisten kyselyjen avulla työntekijät voivat tuoda esiin näkemyksiä ja toiveita anonyymisti.
Muut kuin SpeakUp-kanavan kautta tulevat tapaukset ja sisäiset selvitykset ovat HR:n ja
työsuhdejuridiikan normaalit yötä eikä niitä tilastoida. Liiketoimintojen HR ja henkilöstön
edustajat käsittelevät henkilöstön kokemia haasteita ja huolenaiheita sekä seuraavat
toimenpiteiden tehokkuutta.
Työllisyys ja osapuolten yhteistyö
Työllisyys ja osapuolten yhteistyö käsittää seuraavat Oma työvoima -standardin työoloihin
liittyvät osa-osa-aiheet: työehtosopimusten kattavuus ja työmarkkinaosapuolten
vuoropuhelu, riittävä palkka ja sosiaalinen suojelu.
Työllisyyteen ja osapuolten yhteistyöhön liittyvät
toimintaperiaatteet
Edistämme jatkuvaa vuoropuhelua työntekijöiden ja henkilöstön edustajien kanssa
oikeudenmukaisten työehtojen ja työskentelyolosuhteiden varmistamiseksi.
Työllisyyteen ja osapuolten yhteistyöhön kohdistuvat toimenpiteet
Hyvä työnantajakuva on keskeinen tekijä osaavien työntekijöiden rekrytoinnin
varmistamiseksi ja työhön sitoutumiseksi. Yhdenvertainen kohtelu, monimuotoisuus,
henkilöstön mukaan ottaminen, kehittymismahdollisuudet ja näihin liittyvät toimenpiteet
vaikuttavat merkittävästi työpaikan houkuttelevuuteen ja henkilöstön pysyvyyteen.
Ammattiliittojen kautta tapahtuva edustus työpaikoilla on Pohjoismaissa laajaa.
Työmarkkinaosapuolet käyvät tiivistä ja jatkuvaa vuoropuhelua henkilöstön odotusten
kuulemiseksi. Osallistumme vuoropuheluun esimerkiksi Suomessa työnantajan
työehtosopimusosapuolen Kaupan liiton jäsenenä ja sen eri päätöksentekoelinten jäseninä.
Paikallisella tasolla ylläpidämme vuoropuhelua henkilöstöryhmien valitsemien edustajien
kanssa monilla aiemmin kuvatuilla neuvottelufoorumeilla. Kollektiivisia työehtosopimuksia ei
ole Virossa, Liettuassa, Latviassa ja Puolassa.
Kesko on sitoutunut maksamaan kaikille työntekijöilleen kilpailukykyistä palkkaa, joka täyttää
tai ylittää lailliset vähimmäisvaatimukset ja riittää kattamaan peruselinkustannukset. Palkka
perustuu työehtosopimuksessa määriteltyyn tasoon. Niissä toimintamaissa, joissa ei ole
työehtosopimuskäytäntöä, työntekijällä on oikeus vähintään minimipalkkaan.
Keskossa kaikki työsuhteiset työntekijät ovat sosiaalisen suojelun piirissä työehtosopimusten,
lainsäädännön tai vakuutuksen mukaisesti. Sosiaalinen suojelu kattaa seuraavat tilanteet
mahdollisten tulonmenetysten varalta: sairaus, työttömyys, työssä aiheutuneet vammat ja
työkyvyttömyys sekä vanhempainvapaat ja eläkkeelle siirtyminen.
Työehtosopimusneuvottelujen ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kattavuus

| Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu
Kattavuusaste | Työntekijät – ETA | Työntekijät – ETA:n ulkopuoliset | Edustus työpaikalla (vain ETA)
0-19 % |  |  |
20-39 % |  |  |
40-59 % |  |  |
60-79 % | Suomi |  |
80-100 % | Norja |  | Suomi, Norja
maille, joissa on yli 50 työntekijää, mikä edustaa yli 10 prosenttia kaikista työntekijöistä

Työehtosopimusten piiriin kuuluvat työntekijät

| 2024
Työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden prosenttiosuus kaikista työsuhteisista työntekijöistä | 75,6 %

|  | 66

Laadintaperiaatteet
Työehtosopimusten piiriin kuuluvien työsuhteisten työntekijöiden lukumäärä suhteutetaan
työsuhteisten työntekijöiden henkilömäärään. Suomessa, Norjassa ja Tanskassa
työehtosopimusten piiriin kuuluvat työntekijät (pois lukien ylemmät toimihenkilöt
Suomessa) ja toimihenkilöt, Ruotsissa työehtosopimusten piiriin kuuluvat kaikki työsuhteiset
työntekijät pois lukien maajohtaja.
Työntekijän peruspalkkaa verrataan sovellettavaan peruspalkkaan maan käytännöstä
riippuen joko työehtosopimuksen mukaiseen palkkaan tai minimipalkkaan. Pohjoismaissa
työntekijän peruspalkkaa verrataan työehtosopimuksen mukaiseen palkkaan. Virossa,
Latviassa, Liettuassa ja Puolassa työntekijän peruspalkkaa verrataan minimipalkkaan.
Ulkopuolinen kolmas taho, muu kuin kestävyysraportin varmentaja, ei ole validoinut osiossa
esitettyjä mittareita.
Työnteon tavat, työ- ja vapaa-ajan tasapaino
Työnteon tavat, työ- ja vapaa-ajan tasapaino -osio käsittää seuraavat Oma työvoima -
standardin työoloihin liittyvät osa-osa-aiheet: työaika ja työ- ja yksityiselämän tasapaino.
Työn ja yksityiselämän sekä työn teon tapoihin liittyvät
toimintaperiaatteet
Olemme sitoutuneet tukemaan työn ja perhe-elämän tasapainoa joustavilla työehdoilla ja
kunnioittamaan perheeseen liittyviä oikeuksia, kuten vanhempainvapaata ja oikeutta
huolehtia huollettavista. Keskossa kaikki työntekijät ovat oikeutettuja perhevapaisiin kaikissa
toimintamaissa paikallisen lainsäädännön mukaisesti. Työnteon tavoista, kuten esimerkiksi
hybridityöstä, on laadittu omat periaatteet ja ne saattavat vaihdella toimintamaittain.
Työn ja yksityiselämän yhteensovittamiseen ja työn teon tapoihin
kohdistuvat toimenpiteet
Tarjoamme Keskossa erilaisia mahdollisuuksia työn ja yksityiselämän yhteensovittamiseksi ja
tasapainottamiseksi, kuten työajan joustoja, osa-aikatyötä eri elämäntilanteissa ja
asiantuntijatehtävissä toimiville hybridityömahdollisuutta. Erilaisilla joustoilla ja
perhevapaakäytännöillä vaikutetaan henkilöstön hyvinvointiin ja työssä jatkamiseen työuran
eri vaiheissa.
Perhevapaisiin oikeutetut ja perhevapaiden pitäneiden jakauma

| 2024
Perhevapaaseen oikeutetut työntekijät, % | 100 %
Miehet, jotka ovat pitäneet perhevapaata, % | 3,2 %
Naiset, jotka ovat pitäneet perhevapaata, % | 5,5 %
Muu tai ei tietoa, jotka ovat pitäneet perhevapaata, % | -

Keskon henkilöstöstä 4,2 % on pitänyt perhevapaita vuoden 2024 aikana.
Laadintaperiaatteet
Mittari perustuu eri toimintamaiden perhevapaita koskevaan lainsäädäntöön.
Perhevapaaseen oikeutetut on määritelty kunkin maan lainsäädännössä. Koko työsuhteinen
henkilöstö on oikeutettu perhevapaisiin. Perhevapaita pitäneet on eritelty
sukupuolijakauman (miehet, naiset, muu tai ei tietoa) mukaan prosentuaalisesti siitä
ryhmästä, jotka ovat oikeutettuja pitämään perhevapaita. Ulkopuolinen kolmas taho, muu
kuin kestävyysraportin varmentaja, ei ole validoinut osiossa esitettyjä mittareita.
Terveys, turvallisuus ja hyvinvointi
Terveyteen, työturvallisuuteen ja hyvinvointiin liittyvät
toimintaperiaatteet
Keskon kaikkia toimintamaita koskeva henkilöstöpolitiikka, erilliset terveys- ja
työturvallisuusperiaatteet ja K Code of Conduct ohjaavat toimintaamme.
Työterveyden ja -turvallisuuden johtaminen perustuu lakisääteisiin vaatimuksiin, olennaisten
riskien tunnistamiseen ja hyvien käytäntöjen toteuttamiseen.
Työturvallisuusjohtamismallimme määrittelee vastuut eri organisaatiotasoilla.
Työturvallisuusriskejä arvioidaan ja analysoidaan konsernissa hyväksytyn riskien
arviointijärjestelmän mukaisesti. Esihenkilöt vastaavat uusien työntekijöiden perehdytyksestä
työterveys- ja -turvallisuusasioihin ja lisäksi henkilöstölle järjestetään
työturvallisuuskoulutusta. Esihenkilö arvioi yhdessä työterveyden ja HR:n asiantuntijoiden
kanssa myös työntekijän työkykyä ja hyvinvointia. Konsernitasoisesti mittaamme hyvinvointia
ja psykososiaalista kuormitusta säännöllisin väliajoin osana K Voices -henkilöstötutkimusta.

|  | 67

Keskon työturvallisuuden ohjausryhmä vastaa strategisten tavoitteiden määrittämisestä,
vastuunjaon määrittelystä eri organisaatiotasoilla, toimenpiteiden koordinoinnista ja niiden
vaikuttavuuden seurannasta. Toimenpiteitä ovat työturvallisuusperehdytys ja työhön opastus,
koulutus, mahdollisuus turvallisuushavaintojen tekemiseen ja kattava riskienarviointiprosessi
sekä ohjeet poissaolon vaatineiden työtapaturmien tutkimiseen. Hallintamallit vaihtelevat
toimintamaiden ja paikallisen lainsäädännön mukaisesti.
Keskon henkilöstö voi esittää työturvallisuuteen liittyviä havaintoja tai näkemyksiä
toimipaikassa sovitulla tavalla. Esihenkilöt ovat operatiivisessa vastuussa työturvallisuudesta
yksiköissään ja työsuojelupäälliköt koordinoivat yhteistoimintaa vastuualueellaan. Konsernin
työturvallisuus raportoi keskeisistä työturvallisuuteen liittyvistä mittareista ja toimenpiteistä
toimiala- ja konsernijohdolle puolivuosittain.
Jokaisen on tärkeä tunnistaa hyvinvointia tukevia voimavaratekijöitä sekä puuttua terveyttä ja
työkykyä uhkaaviin tekijöihin ja tilanteisiin. Henkilöstön työterveyttä tukevat palvelut
järjestetään kunkin toimintamaan käytäntöjen ja lainsäädännön mukaisesti. Osassa
toimintamaita on huomioitu myös mielenterveyden tuki. Keskon henkilöstöpolitiikka sisältää
toimintaperiaatteita työkyvyn tukemiseen koko työuran ajan. Keinot vaihtelevat
toimintamaiden lainsäädännön ja käytäntöjen mukaan. Olemme sitoutunut edistämään myös
osatyökykyisten työntekijöiden työssä jatkamista eri keinoin. Painopisteet haavoittuvassa
asemassa olevien ryhmien tukemiseksi vaihtelevat eri maissa.
Terveyteen, työturvallisuuteen ja hyvinvointiin kohdistuvat
toimenpiteet
Työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmä kattaa 100 % Keskon henkilöstöstä.
Työturvallisuusjärjestelmät ja -toimenpiteet vaihtelevat eri toimintamaissa. Ehkäisemme
Keskossa työterveyden, -turvallisuuden ja -hyvinvoinnin alueen mahdollisia negatiivisia
vaikutuksia täyttämällä lakisääteiset vaatimukset, tunnistamalla, ehkäisemällä ja mitigoimalla
olennaiset riskit sekä toteuttamalla hyviä työterveys- ja työturvallisuuskäytäntöjä. Päävastuu
työturvallisuudessa ja henkilöstön työhyvinvoinnissa sekä niihin liittyvistä toimenpiteistä on
liiketoiminnoilla. Työsuojeluasiantuntijat ja -valtuutetut ovat keskeisessä asemassa työn
suunnittelussa ja kehittämisessä. Kehitämme työntekijöiden ja henkilöstön edustajien kanssa
yhteistyötä maiden lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti. Varmistamme vaikutusten
hallinnan konkreettisilla toimintasuunnitelmilla ja niiden toteutumisen seurannalla, toimivilla
prosesseilla ja henkilöstösuunnittelulla.
Työterveys- ja työturvallisuusasioita on käyty konsernitasolla läpi kolme kertaa vuodessa
konsernin työsuojeluryhmässä. Lisäksi Suomessa liiketoimintajohtajat ja HR käyvät läpi
työterveys- ja työturvallisuusasioita puolivuosittain, seuraavat tunnuslukujen kehittymistä ja
päättävät työturvallisuuden ja hyvinvoinnin tarvittavista toimenpiteistä. Konsernin
vastuullisuuden johtoryhmä on käynyt läpi työturvallisuus- ja hyvinvointitavoitteiden
toteutumista vuoden 2024 aikana.
Vuonna 2024 laadimme Keskossa viestintäohjeistuksen, jonka mukaan kaikilla toimintamailla
on velvollisuus tiedottaa Kesko-konsernin viestintään esimerkiksi kuolemaan johtaneista
työtapaturmista, jotka ovat sattuneet Keskon työpaikalla. Toteutimme esimerkiksi Suomessa
työsuojelupäälliköiden koulutuksen ennaltaehkäisevämpään työsuojelutyöhön, uuden
aihekohtaisen työsuojelukoulutuksen ja työsuojeluvaltuutetun verkkokoulutuksen.
Käynnistimme myös työmatkaliikkumisen turvallisuuskampanjan. Työn riskien ja vaarojen
arvioinnissa on käytetty kyselyjä, riskien arviointia ja tilastotietoja. Erityistä tukea on tarjottu
esihenkilöille, joiden tiimeissä on todettu haitallista psykososiaalista kuormitusta.
Työtapaturmat on kirjattu työtapaturmajärjestelmiin työtapaturman tutkinnan
helpottamiseksi.
Keskon yksiköt tekevät toimintasuunnitelman kehitettävistä asioista vuosittain ja sen
toteutumista seuraa myös HR. Toimiala- ja konsernijohto tekevät myös toimenpiteitä
työturvallisuusjohtamiseen puolivuotisraportoinnin perusteella. Edistämme työturvallisuutta
sekä sisäisten auditointien että ulkoisen ISO 45001 -sertifikaatin mukaisesti rakentamisen ja
talotekniikan toimialalla teknisessä kaupassa kaikissa toimintamaissa. Sovellamme
sertifikaatin periaatteita myös muualla Keskossa.
Poissaoloja, tapaturmia ja ammattitauteja ehkäistään Keskossa systemaattisten
toimintamallien sekä konsernin, liiketoimintojen ja luottamushenkilöiden tiiviin yhteistyön
avulla. Esimerkkejä tästä ovat sairauspoissaolojen ja työturvallisuuden hallintamalli sekä
Suomessa HR-toimijoiden ja esihenkilöiden osaamisen kehittäminen työkykyjohtamisessa.
Tuemme Keskossa aktiivisesti työntekijää yksilöllisissä tilanteissa, joissa työntekijän työkyky
on heikentynyt, esimerkiksi muokkaamalla työtä. Eri maissa on eri painopisteitä
haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tukemiseksi.

|  | 68

Työtapaturmien, työperäisten sairauksien, kuolemantapausten ja menetettyjen
päivien määrä sekä tapaturmataajuus

| 2024
Raportoidut työtapaturmat | 714
Tapaturmataajuus (TRIF) | 25,9
Työperäiset sairaudet | 4
Kuolemantapaukset työtapaturman ja työperäisen sairauden seurauksena | -
Työtapaturmien ja kuolemantapausten vuoksi menetetyt päivät | 2 147

Laadintaperiaatteet
Työtapaturmat, työperäiset sairaudet, työtapaturmista ja työperäisistä sairauksista
aiheutuneet kuolemantapaukset, työtapaturmien ja kuolemantapauksista menetettyjen
päivien lukumäärä on raportoitu oman henkilöstön osalta. Työtapaturmien lukumäärä on
kaikista maista työnantajalle ilmoitettujen työtapaturmien lukumäärä. Työtapaturmataajuus
on laskettu siten, että työtapaturmien määrä kerrotaan miljoonalla työtunnilla ja jaetaan
toteutuneilla työtunneilla (TRIF). Luku pitää sisällään kaikki ilmoitetut työtapaturmat ja
työliikekipeytymiset. Työperäiset sairaudet sisältävät vahvistetut ammattitautitapaukset
ILO:n ammattitautimääritelmän mukaan.
Työtapaturmien ja kuolemantapausten vuoksi menetettyjen päivien lukumäärä on laskettu
siten, että se sisältää kalenteripäivinä koko poissaolojakson alkaen ensimmäisestä
kokonaisesta poissaolopäivästä. Luku sisältää työtapaturmien aiheuttamat
työkyvyttömyyspäivät. Työtapaturmista ja ammattitaudeista johtuneet kuolemantapaukset
on laskettu yhteen. Työtapaturmia, työperäisiä sairauksia ja kuolemia koskevat luvut eivät
sisällä ei-työsuhteisten työntekijöiden, kuten esimerkiksi henkilöstövuorausyritysten
työntekijöiden, tietoja. Ulkopuolinen kolmas taho, muu kuin kestävyysraportin varmentaja,
ei ole validoinut osiossa esitettyjä mittareita.
Yhdenvertainen kohtelu ja mukaan ottaminen
Yhdenvertainen kohtelu ja mukaan ottaminen -osio käsittää seuraavat Oma työvoima -
standardin yhdenvertainen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille osa-aiheeseen
liittyvät osa-osa-aiheet: Sukupuolten tasa-arvo ja sama palkka, monimuotoisuus ja
toimenpiteet työpaikalla esiintyvän häirinnän torjumiseksi.
Yhdenvertaiseen kohteluun liittyvät toimintaperiaatteet
Keskon henkilöstöpolitiikan ja K Code of Conduct -toimintaohjeen mukaan olemme
sitoutuneita yhdenvertaisuuden, tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden edistämiseen kaikessa
toiminnassamme. Olemme sitoutuneet siihen, ettei työpaikalla esiinny syrjintää sukupuolen,
etnisen taustan, kansalaisuuden, ihonvärin, uskonnon, poliittisen näkemyksen, siviilisäädyn,
seksuaalisen suuntautumisen, sukupuoli-identiteetin, iän, vamman, tai muun henkilöön
liittyvän ominaisuuden perusteella. Työntekijöiden rekrytoinnissa korostuvat osaaminen,
koulutus ja motivaatio. Yhdenvertaisuutta edistetään koko henkilöstöä osallistavalla tavalla ja
koordinoidaan konsernin tasa-arvo- ja yhdenvertaisuusryhmässä. Edistämme tasa-arvoa ja
yhdenvertaisuutta kaikissa toimintamaissamme, mutta organisoituminen ja prosessit
vaihtelevat maakohtaisesti.
Monimuotoinen työyhteisö ja mukaan ottava kulttuuri rakentuu jokaisen työntekijän
käytöksen, asenteen ja valintojen myötä. Näillä toimintaperiaatteilla luomme perustan
syrjinnän ehkäisemiseksi työpaikalla. Kesko on sitoutunut YK:n naisten voimaannuttamisen
periaatteisiin naisten aseman ja urakehityksen vahvistamiseksi.
Edistämme yhdenvertaista kohtelua ja ehkäisemme syrjintää Keskon yhteisillä
toimintaperiaatteilla, K Code of Conduct -toimintaohjeilla ja noudattamalla häirinnän ja
epäasiallisen käytöksen ehkäisyn toimintamalleja sekä tarvittaessa systemaattisia
selvittelyprosesseja. Monimuotoisuutta ja osallisuutta edistetään DEI-tavoitteita tukevalla
ohjelmalla, jossa on keskitytty monimuotoisen ja inklusiivisen työpaikan edistämiseen,
yhdenvertaiseen palkitsemiseen ja sukupuolten tasa-arvoon kaikilla organisaatiotasoilla.
Olemme tehneet Keskossa lakisääteiset tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmat, ja meillä
on häirinnän ja epäasiallisen kohtelun toimintamalli sekä ohjeistukset siihen, miten toimia
mahdollisissa syrjintätilanteissa.

|  | 69

Keskon palkitsemisen perusperiaatteet ovat kilpailukykyinen kokonaispalkitseminen
suorituksen perusteella sekä työntekijöiden läpinäkyvä ja tasa-arvoinen kohtelu.
Palkitsemisen tavoitteena on kannustaa hyvään suoritukseen sekä sitouttaa yhtiöön ja sen
keskeisiin tavoitteisiin. Keskolla on käytössä tehtävien vaativuusluokittelujärjestelmä, jonka
avulla voimme vertailla vastaavien tehtävien palkkoja.
Yhdenvertaiseen kohteluun kohdistuvat toimenpiteet
Kesko on sitoutunut monimuotoisuuden ja mukaan ottamisen ohjelmassa DEI-tavoitteisiin,
toimenpiteisiin ja mittareihin. Seuraamme kaikissa toimintamaissa säännöllisesti henkilöstön
kokemusta yhdenvertaisuuden ja mukaan ottamisen toteutumisesta D&I-indeksin avulla.
Henkilöstökyselyssä D&I -indeksin vuoden 2024 tulos oli 87 asteikolla 0-100. Saimme
k orkeat pisteet työntekijöidemme näk emyksistä siitä, että he tuntevat olevansa hyväksyttyjä
työyhteisössä omana itsenään ja että esihenkilöiltä tuleva kohtelu on reilua ja kunnioittavaa.
Kehitettävää oli siinä, miten erilaisia mielipiteitä arvostetaan työyhteisössä.
Keskon rekrytointiprosessi on käyty läpi monimuotoisuuden näkökulmasta ja käytännön
muutokset tehdään vuonna 2025. Tietoisuutta monimuotoisuudesta ja yhdenvertaisuudesta
edistetään erilaisilla verkkokoulutuksilla. Monimuotoisuus- ja yhdenvertaisuuskysymykset
ovat myös osa Keskon uusille esihenkilöille tarkoitettua Leader@K-koulutusta.
Haluamme Keskossa edistää naisten urakehitystä. Vuonna 2024 lanseerasimme Suomessa
yhteistyössä Mothers in Business (MiB) -järjestön kanssa naisille suunnatun
johtajuusohjelman, jonka tarkoituksena on kannustaa ja valmentaa naisia etenemään urallaan.
Vuosina 2024-2025 järjestettävään ohjelmaan osallistuu 30 naista.
Vuoden 2024 aikana on englannin kieltä otettu Suomessa laajemmin käyttöön, mikä
mahdollistaa tulevaisuudessa monimuotoisemman työllistämisen. Suomessa
päivittäistavarakaupan maahanmuuttajaohjelmassa yhdistyvät koulutukseen liittyvä
työharjoittelu ja mahdollisuuksien mukaan myös työllistäminen harjoittelujakson jälkeen
kaupassa.
Konsernin HR-johtoryhmä ja vastuullisuuden johtoryhmä seuraavat DEI-ohjelman
tavoitteiden edistymistä säännöllisesti.
Henkilöstö n ikäja kauma

Ikä | Lukumäärä | Prosenttiosuus
Alle 30 vuotta | 4 763 | 26,0 %
30-50 vuotta | 8 547 | 46,7 %
yli 50 vuotta | 4 999 | 27,3 %

Ylimmän johdon sukupuolijakauma

Sukupuoli | Lukumäärä | Prosenttiosuus
Nainen | 26 | 27,7 %
Mies | 68 | 72,3 %
Muu tai ei tietoa | - | -

Sukupuolten palkkaero työntekijäryhmittäin

| 2024
Johto | 2 %
Esihenkilöt ja asiantuntijat | 3 %
Toimihenkilöt | 3 %
Työntekijät | 1 %

Sukupuolten palkkaero Keskossa oli 2 % vuonna 2024. Korkeimmin palkatun henkilön
vuotuisen kokonaisansion suhde vuotuisten kokonaisansioiden mediaaniin (pois lukien
korkeimmin palkattu henkilö) oli 33.
Muut kuin SpeakUp-kanavan kautta tulevat tapaukset ovat HR:n ja työsuhdejuristien
tavanomaisiin työtehtäviin liittyviä selvityksiä eikä niitä rekisteröidä tapauskohtaisesti. Arvion
mukaan vuonna 2024 Keskossa oli noin 10-15 omaa henkilöstöä koskevaa syrjintä- ja
häirintäilmoitusta. Tähän arvioon sisältyy epävarmuustekijöitä, kuten esimerkiksi mukana ei
ole niitä ilmoituksia, jotka eivät täytä epäasiallisen kohtelun toimintamallin mukaisia tilanteita
tai selvityksen perusteella ovat muita työsuhdeasioihin liittyviä erimielisyyksiä. SpeakUp-
kanavan kautta tuli tietoon 15 ilmoitusta, jotka liittyivät Keskon oman henkilöstön työoloihin
ja -ehtoihin ja muihin työhön liittyviin oikeuksiin pois lukien syrjintään tai häirintään liittyvät
ilmoitukset. Vuonna 2024 Keskossa ei ole todettu vakavia ihmisoikeusloukkauksia. Keskoa
ole tuomittu edellä käsitellyissä tapauksissa sakkoihin tai muihin seuraamuksiin.

|  | 70

Laadintaperiaatteet
Henkilöstön ikäjakauma on raportoitu työsuhteisten työntekijöiden lukumäärän ja
prosenttiosuuden mukaan kolmessa eri ikäryhmässä.
Ylimmästä johdosta on raportoitu sukupuolijakauma lukumäärän ja prosenttiosuuden
mukaan. Keskossa ylimpään johtoon kuuluvat johtajasopimuksella olevat johtajat.
Palkitsemisen luvut perustuvat vuoden viimeisenä päivänä aktiivisessa työsuhteessa olevaan
henkilöstöön. Naisten ja miesten keskimääräinen kokonaispalkkojen ero on laskettu
henkilöiden lukumäärällä painotettuna keskiarvona samassa toimintamaassa ja
vertailukelpoisissa tehtävissä työskentelevien naisten ja miesten kesken. Kokonaispalkkojen
ero on eritelty taulukossa henkilöstöryhmittäin. Korkeimmin palkatun henkilön vuotuisen
kokonaisansion suhde on laskettu vertaamalla sitä vuotuisten kokonaisansioiden
mediaaniin. Mediaanin laskennasta on jätetty pois henkilöt, jotka ovat aloittaneet kesken
raportointivuoden, ovat olleet raportointivuodesta pitkällä, yli 3 kk kestäneellä, poissaololla
sekä korkeimmin palkatun henkilön palkka.
Omaa henkilöstöä koskeva syrjintä- ja häirintäilmoitusten kokonaismäärä on raportoitu
arviona. Arvion keskeiset epävarmuustekijät on kuvattu toimenpiteissä. SpeakUp-kanavan
kautta tulleiden ilmoitusten määrässä ovat mukana ne ilmoitukset, jotka liittyvät omaan
henkilöstöön ja työpaikalla mahdollisesti tapahtuneeseen epäasialliseen käytökseen pois
lukien häirintä- ja syrjintäilmoitukset.
Ulkopuolinen kolmas taho, muu kuin kestävyysraportin varmentaja, ei ole validoinut osiossa
esitettyjä mittareita.
Koulutus ja taitojen kehittäminen
Osaamisen kehittämiseen liittyvät toimintaperiaatteet
Keskon henkilöstöpolitiikan mukaisesti osaamisen kehittäminen perustuu strategiaan ja
liiketoiminnan tavoitteisiin. Suunnitelma osaamisen kehittämisen painopisteistä ja
toimenpiteistä on tehty Keskossa osana vuosisuunnittelua sekä konsernitasolla että
yksittäisissä liiketoimintayksiköissä. Koulutussuunnitelma sisältää osaamisen kehittämisen
toimenpiteitä johtamis- ja esihenkilötyön, erilaisten vuorovaikutus- ja työelämätaitojen sekä
asiaosaamisen alueilla. Konsernin HR:n ja liiketoiminnan vastuuhenkilöt edistävät osaamisen
kehittämistä tiiviissä yhteistyössä ja seuraavat suunnitelmien toteutumista systemaattisesti.
Hyvällä osaamisella varmistamme työssä onnistumista, työhyvinvointia ja tarjoamme
mahdollisuuksia ammatilliseen kehittymiseen ja uralla etenemiseen. Edistämme osaamisen
kehittämistä koulutuksen ja työssä oppimisen avulla. Suorituksen johtamisen prosessissa ja
muissa yksilötason keskusteluissa käsitellään kehittymistä ja sovitaan toimenpiteistä.
Osaamisen kehittämiseen kohdistuvat toimenpiteet
Vuonna 2024 osaamisen kehittämisen painopisteitä olivat vaikuttaminen ja itsensä
johtaminen, esihenkilötyö, monimuotoisuus työelämässä sekä IT- ja digityökalujen sujuva
hyödyntäminen. Kaupoissa keskityttiin myynti- ja asiakaskohtaamisen sekä palvelu- ja
tuoteosaamisen vahvistamiseen. Esimerkiksi Suomessa toimivalle kaupan henkilöstölle
tarjotaan virtuaalisessa oppimisympäristössä laaja valikoima ammatillista koulutusta, kuten
esimerkiksi ketjukohtaisia valmennuksia, verkko-opiskelusisältöjä sekä mahdollisuuksia
ammattitutkintojen suorittamiseen. Työpaikkaohjaajat toimivat kaupoissa laaja-alaisesti
henkilöstön oppimisen tukemiseksi. Ruotsissa on myös kaikkien työntekijöiden käytössä
oppimisalusta, jossa on laaja valikoima sekä ammatillisia että yleisiä koulutuksia.
Suorituksen johtaminen ja osaamisen kehittäminen
Tavoite- ja kehityskeskustelut sekä arviointikeskustelu ovat keskeinen osa Keskon
suorituksen johtamisen mallia. Yhteisen toimintatavan mukaisten suorituksen johtamisen
keskustelujen piirissä on 63,5 % omasta henkilöstöstä. Lisäksi Keskossa on käytössä
liiketoimintakohtaisia suorituksen johtamisen käytäntöjä.
Suorituksen johtaminen ja osaamisen kehittäminen

| 2024
% työntekijöistä, jotka osallistuivat säännöllisiin suorituksen johtamisen keskusteluihin | 92,7 %
Miehet | 88,1 %
Naiset | 97,4 %
Muu tai ei tietoa | 100 %
Keskimääräinen koulutustuntien määrä työntekijää kohden | 4,4
Miehet | 5,5
Naiset | 3,2
Muu tai ei tietoa | 1,6

|  | 71

Laadintaperiaatteet
Taulukossa esitetyt suorituksen johtamisen keskustelujen prosenttiluvut ovat Keskon
yhteisen toimintatavan mukaisesti tehtyjä suorituksen johtamisen keskusteluja (tavoite- ja
kehityskeskustelut sekä suorituksen arviointikeskustelut). Suorituksen johtamisen
keskustelujen käymiseen liittyvä suhdeluku on laskettu niiden henkilöiden lukumäärästä,
joilla on mahdollisuus käydä kehityskeskusteluja Keskon yhteisen toimintamallin mukaisesti
(tavoite- ja kehitys- sekä arviointikeskustelut). Nämä keskustelut dokumentoidaan
henkilötietojärjestelmään. Muun muassa pitkät poissaolot tai työsuhteen alkaminen
loppuvuodesta ovat tilanteita, joissa kehityskeskustelua ei käydä kalenterivuoden aikana.
Tietyissä tehtävissä toimivilla, kuten esimerkiksi logistiikka ja päivittäistavarakaupat, on
tiimi-, osasto- tai kauppatasoiset tavoitteet, ja keskusteluja käydään säännöllisesti, mutta
niiden käymistä ei raportoida Keskon yhteisen mallin mukaisesti.
Koulutustuntien määrä on laskettu työnantajalle ilmoitettujen sekä sisäisten että ulkoisten
koulutusten perusteella. Verkkokoulutusten osalta yhden koulutuksen kestoksi on arvioitu
laskennallisesti 15 minuuttia. Ulkopuolinen kolmas taho, muu kuin kestävyysraportin
varmentaja, ei ole validoinut osiossa esitettyjä mittareita.

|  | 72

S2 ARVOKETJUN TYÖNTEKIJÄT
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Arvoketjun työntekijöihin kohdistuvat olennaiset vaikutukset

Vaikutuksen luonne | Arvoketju | Kuvaus | Hallinta
Työolot
Mahdollinen negatiivinen | Ylävirta | Puutteelliset työolot heikentävät arvoketjun työntekijöiden hyvinvointia ja elämänlaatua. | • Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeet ja amfori BSCI Code of Conduct -toimintaohjeet osana tavaran- ja palveluntoimittajasopimuksia sisältävät vaatimukset työolojen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiselle. • Edellytämme suorilta riskimaatavarantoimittajiltamme sosiaalisen vastuun auditointeja ja tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä.
Lapsityövoima ja pakkotyö
Mahdollinen negatiivinen | Ylävirta | Työoikeuksien loukkaukset arvoketjun työntekijöitä kohtaan aiheuttavat kärsimystä niille työntekijöille ja heidän perheilleen, joihin loukkaukset kohdistuvat. | • Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeet ja amfori BSCI Code of Conduct -toimintaohjeet osana tavaran- ja palveluntoimittajasopimuksia sisältävät lapsityövoiman ja pakkotyön käytön kiellon. • Edellytämme suorilta riskimaatavarantoimittajiltamme sosiaalisen vastuun auditointeja ja tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä.

Olennaiset kestävyysriskit

Aikaväli | Kuvaus | Hallinta
Lyhyt aikaväli | Toimittajan ja Keskon välisen tavarantoimittajasopimuksen rikkominen ja K Code of Conduct -toimintaohjeiden vastainen toiminta voi vaikuttaa Keskon maineeseen sekä johtaa häiriöihin liiketoiminnassa, jos liikesuhde toimittajan kanssa joudutaan päättämään. | • Edellytämme suorilta riskimaatavarantoimittajiltamme sosiaalisen vastuun auditointeja ja tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä.

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisen ja arvioimisen prosessi on kuvattu kestävyysselvityksen osiossa Yleiset tiedot, Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja arviointi.
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ja vuorovaikutus
strategian ja liiketoimintamallin kanssa
Arvoketjun vastuullisuuden varmistaminen on keskeinen osa Keskon strategiaa, jossa
vastuullisuus on tunnistettu olennaiseksi kilpailueduksi. Keskon arvoketjut ovat laajat ja
vastuullisen hankinnan prosessit ovat olennainen osa Keskon vastuullisuustyötä.
Kesko on tunnistanut, että mahdollisia negatiivisia vaikutuksia kohdistuu erityisesti
arvoketjun ylävirtaan, eli tavaran- ja palveluntoimittajien työntekijöihin. Keskon
liiketoimintamallista ja laajasta valikoimasta johtuen myytäviä tuotteita toimitetaan maista,
joissa arvoketjun työntekijöille voi seurata negatiivisia vaikutuksia. Mahdolliset negatiiviset
vaikutukset kohdistuvat erityisesti tavarantoimittajien työntekijöihin maissa, joissa riskit
ihmisoikeusloukkauksille ovat suurimmat. Hyödynnämme hankintamaiden riskiarvioinnissa
amforin riskimaaluokitusta, joka perustuu Maailmanpankin julkaisemiin Worldwide
Governance -indikaattoreihin. Riski puutteellisista työoloista liittyy erityisesti Keskon
tavarantoimittajien työntekijöihin, jotka osallistuvat hyödykkeiden valmistukseen tai

|  | 73

alkutuotantoon näissä maissa. Keskon riskimaatavarantoimittajien työntekijöihin liittyy myös
merkittävin riski lapsityövoiman käytöstä tai pakkotyöstä.
Keskon arvoketjun alavirrassa keskeinen työntekijäryhmä on K-kauppiaiden henkilöstö,
mutta tähän työntekijäryhmään liittyen ei tunnistettu olennaisia työoloihin liittyviä riskejä.
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet
Keskon periaatteet hankintaketjujen ihmisoikeuskysymyksiin ja työoloihin määritellään
Keskon kestävän kehityksen politiikassa. Kesko kiinnittää erityistä huomiota hankintaketjujen
ihmisoikeuskysymyksiin ja työoloihin maissa, joissa riskit ihmisoikeusloukkauksille ovat
suurimmat. Hyödynnämme riskimaissa sijaitsevien tavarantoimittajiemme arvioinnissa
kansainvälisiä sosiaalisen vastuun arviointijärjestelmiä. Periaatteenamme on tehdä
yhteistyötä vain sellaisten riskimaatavarantoimittajien kanssa, jotka ovat sosiaalisen vastuun
auditointien piirissä. Periaatteen toteutumisesta ja tavarantoimittajavalinnoista vastaa kunkin
toimialan toimialajohtaja. Kestävän kehityksen politiikan periaatteiden toimeenpanemisesta
taas vastaa Kesko-konsernin lakiasioista ja vastuullisuudesta vastaava johtaja.
Kesko on laatinut ihmisoikeuksiin liittyvän sitoumuksen ja vaikutusarvioinnin YK:n yrityksiä ja
ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden mukaisesti. Kesko kunnioittaa kaikkia
kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja sitoutuu useisiin kansainvälisiin julistuksiin ja
sopimuksiin.
Kesko edellyttää tavaran- ja palveluntoimittajiaan sitoutumaan yhteistyökumppaneille
suunnattujen K Code of Conduct -toimintaohjeiden sisältämiin vaatimuksiin. Tavaran- ja
palveluntoimittajien on kunnioitettava kaikkia kansainvälisesti tunnustettuja
ihmisoikeusperiaatteita, joista tärkeimmät ovat YK:n ihmisoikeuksien julistus ja YK:n lapsen
oikeuksia koskeva yleissopimus, OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille ja
OECD:n asianmukaisen huolellisuuden ohjeet vastuulliseen liiketoimintaan, ILO:n sopimus
työelämän perusoikeuksista ja YK:n liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat ohjeet.
Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeet sitouttavat yhteistyökumppanit
noudattamaan työoloihin liittyviä vaatimuksia, kuten vastuullista rekrytointia, asianmukaisia
työolosuhteita, kohtuullisia työaikoja, reilua palkkausta, järjestäytymisvapautta ja
kollektiivista neuvotteluoikeutta sekä työterveyttä ja -turvallisuutta. Yhteistyökumppanit
eivät saa käyttää pakkotyövoimaa sen missään muodoissa, kuten kaikki tahdosta
riippumattoman työn muodot ja ihmiskauppa. Yhteistyökumppanit eivät saa suoraan tai
epäsuorasti palkata lapsia, jotka ovat laillista työikää nuorempia.
Yhteistyökumppaneiden on varmistettava, että heidän alihankkijansa sekä tavaran- ja
palveluntoimittajansa noudattavat samankaltaisia periaatteita ja standardeja kuin
yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeissa on esitetty.
Kesko on kestävää liiketoimintaa edistävän amfori-järjestön jäsen ja osallistuu amfori BSCI
-aloitteeseen (Business Social Compliance Initiative). Keskon omien yhteistyökumppaneiden
K Code of Conduct -toimintaohjeiden lisäksi tavaran- ja palveluntoimittajasopimuksissa on
amfori BSCI Code of Conduct -toimintaohjetta koskevat sopimuslausekkeet. Amfori BSCI
Code of Conduct -toimintaohjeella tavaran- ja palveluntoimittajat sitoutuvat huolehtimaan
ihmisoikeuksien kunnioittamisesta toimitusketjuissaan kansainvälisesti tunnustettujen
periaatteiden mukaisesti. Toimintaohje sisältää työoloihin liittyviä vaatimuksia ja
lapsityövoiman, pakkotyön ja ihmiskaupan kiellon.
Kesko ohjaa sosiaalisen vastuun kannalta kriittiseksi tunnistettuja raaka-aineita sisältävien
tuotteiden hankintaa kestävän kehityksen linjauksilla. Olemme tunnistaneet erityisesti
kaakaon, kahvin, teen, palmuöljyn, soijan ja puuvillan tuotantoon liittyvän
ihmisoikeushaasteita. Kyseiset linjaukset ohjaavat omien tuotemerkkien tuotteiden raaka-
aineiden hankintaa pääasiassa kansainvälisesti hyväksyttyjen sertifiointijärjestelmien
mukaisesti tuotettuina. Sertifiointistandardit sisältävät kriteereitä työntekijöiden työolojen ja
ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi.
Arvoketjun työntekijöiden osallistaminen
Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun
työntekijöiden kanssa
Kesko tunnistaa, että erityisesti globaaleissa arvoketjuissa olennaisten kielteisten vaikutusten
ehkäisemiseksi tarvitaan eri toimijoiden välistä yhteistyötä. Toteutamme yhteydenpitoa
arvoketjun työntekijöihin kohdistuvista vaikutuksista ensisijaisesti sidosryhmien
yhteisaloitteiden kautta. Arvoketjun työntekijöihin ei tällä hetkellä ole sellaista yhteydenpitoa,
jonka avulla arvoketjun työntekijöiden näkemykset otettaisiin huomioon päätöksissä tai
toimissa, joiden tavoitteena on hallita arvoketjun työntekijöihin kohdistuvia vaikutuksia.

|  | 74

Keskon arvoketjun työntekijöiden suuresta määrästä johtuen tällaista yhteydenpidon
mahdollistamista ei toistaiseksi nähdä realistisena.
Olemme välillisesti yhteydessä suorien riskimaatavarantoimittajiemme työntekijöihin
kolmannen osapuolen toteuttamien sosiaalisen vastuun auditointien kautta. Suorilla
riskimaatavarantoimittajilla tarkoitetaan niitä tavarantoimittajia, joiden riskimaissa
valmistettuja tuotteita Kesko tuo maahan suoraan riskimaista. Suosimme suorien
riskimaatavarantoimittajien sosiaalisen vastuun arvioinnissa ensisijaisesti amfori BSCI Code
of Conduct -periaatteisiin perustuvia amfori BSCI -auditointeja. Hyväksymme muita
arviointijärjestelmiä, jos niiden kriteerit vastaavat amfori BSCI -auditoinnin tasoa ja
auditoinnin on suorittanut riippumaton osapuoli. Auditoinneista saadaan tietoa
työntekijöiden työoloista, muun muassa tuotannon työolojen turvallisuudesta, työntekijöiden
palkkauksesta ja työajoista sekä järjestäytymis- ja neuvotteluoikeuden toteutumisesta.
Työntekijöiden haastatteleminen on keskeinen osa esimerkiksi amfori BSCI, SMETA ja Reilu
kauppa -auditointeja.
Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat
arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi
Havaittujen epäkohtien korjaavat toimenpiteet ja niiden seuranta määritellään
tapauskohtaisesti auditointiraportin perusteella. Kun arvoketjun työntekijöihin liittyviä
epäkohtia ilmenee, Keskon vastuussa olevan toimialan vastuullisuusyksikkö ja
hankintahenkilöstö käsittelevät epäkohtia ja korjaavia toimenpiteitä tarpeen mukaan
yhteistyössä. Tilanteista keskustellaan tavarantoimittajan kanssa, ja tavoitteena on saada
tavarantoimittaja sitoutumaan korjaaviin toimenpiteisiin.
Arvoketjun työntekijöiden ihmisoikeuksiin ja työoloihin liittyvät vakavat loukkaukset
käsitellään Kesko-konsernin vastuullisuusyksikön kanssa. Kesko ei lopeta yhteistyötä
tavarantoimittajan kanssa, jos tavarantoimittaja sitoutuu määriteltyjen epäkohtien
korjaamiseen. Korjaavien toimenpiteiden tehokkuutta arvioidaan esimerkiksi seuranta-
auditointien kautta. Lopullinen päätös yhteistyön jatkamisesta on hankintayksikön johdolla.
Kesko on lasten oikeuksia edistävän The Centre for Child Rights and Business -organisaation
jäsen. Kesko saa ajankohtaista tietoa lapsityöstä ja sen ehkäisemisestä organisaation
säännöllisissä työryhmäkokouksissa. Jos Keskon arvoketjussa havaitaan lapsityövoiman
käyttöä, käytössä on organisaation korjaavien toimenpiteiden malli.
Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeiden mukaisesti Keskon
yhteistyökumppaneilla on oltava mekanismeja sellaisten valitusten tai huolenaiheiden
vastaanottamiseen, käsittelyyn ja vastaamiseen, jotka liittyvät mahdolliseen
yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeiden rikkomiseen.
Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeissa kerrotaan myös K-ryhmän
kaikille avoimesta SpeakUp-ilmoituskanavasta, jonne arvoketjun työntekijät voivat ilmoittaa
mahdollisista huolenaiheistaan. SpeakUp-kanavasta kerrotaan tarkemmin osiossa G1
Liiketoiminnan harjoittaminen, Ilmoittajansuoja.
Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimenpiteet
Keskon periaatteena on, että 100 %:lle suorien riskimaatavarantoimittajien tehtaista on tehty
sosiaalisen vastuun auditointi. Suorilta riskimaatavarantoimittajilta tehdyt ostot olivat 0,9 %
Keskon vuoden 2024 tavaraostoista.
Vuonna 2024 riskimaatavarantoimittajien tehtaista yhteensä 705:llä oli voimassa oleva
sosiaalisen vastuun auditointi, jolloin auditointien kattavuus oli 90,7 % kaikista
riskimaatavarantoimittajien tehtaista. Yleisimpiä auditointijärjestelmiä olivat amfori BSCI ja
SMETA. Puuttuviksi auditoinneiksi on laskettu tilanteet, joissa auditointi ei ole ollut voimassa
tai auditointiprosessi on ollut kesken tai viivästynyt hankinnan aikana, tai auditoinnista ei ole
saatu tarvittavia tietoja. Joissakin tilanteissa hankintoja on voinut jatkaa poikkeusluvalla tai
auditointiprosessin etenemisen aikana.
Kesko on mukana I nternational Accord for Health and Safety in the Textile and Garment
Industry -sopimuksessa, joka edistää bangladeshilaisten vaate- ja tekstiilitehtaiden
työterveyttä ja -turvallisuutta. Edellytämme, että päivittäistavarakaupan omien
tuotemerkkien vaatteita ja kodintekstiilejä valmistavat bangladeshilaiset tehtaat ovat mukana
International Accord -prosessissa.
Eniten puutteita amfori BSCI -auditoinneissa havaittiin työaikasäännösten noudattamiseen ja
tehtaan sosiaaliseen laadunvalvontajärjestelmään liittyvissä asioissa. Amfori BSCI
-auditointiprosessiin kuuluu Zero Tolerance -toimintamalli, jonka mukaan toimitaan, kun
auditoija tekee auditoinnin aikana erityisen kriittisen havainnon. Vuonna 2024 Kesko tuki
yhtä tavarantoimittajaa syksyllä 2023 havaitun tuotantolaitoksen työturvallisuustoimiin

|  | 75

liittyvän tapauksen korjaamisessa. Korjaavia toimenpiteitä arvioidaan auditointien kautta.
Tuotantolaitos auditoitiin viimeksi keväällä 2024 ja seuraavan kerran keväällä 2025.
Vuonna 2024 lopetimme yhteistyön kahden tehtaan kanssa, koska emme päässeet tehtaiden
kanssa yksimielisyyteen tarvittavista korjaavista toimenpiteistä.
Kesko osallistui vuonna 2024 käynnistettyyn Reilu kauppa ry:n pilottihankkeeseen, jonka
tavoitteena oli ratkoa kotimaisessa marjanpoiminnassa esiin tulleita ihmisoikeushaasteita
yhdessä koko toimitusketjua edustavien yritysten kanssa. Hankkeen keskiössä olivat huolet
Suomeen tulleiden ulkomaalaisten marjanpoimijoiden poimintaoloista, ansioista ja
rekrytointikustannuksista. Pilotissa luotiin kotimaiselle luonnonmarja-alalle uusi toimintamalli
ja Reilun kaupan sertifiointikriteerit. Lisäksi Kesko järjesti marja-alan toimijoille koulutuksia
K Code of Conduct -toimintaohjeiden vaatimuksista.
Keskon arvoketjun työntekijöihin kohdistuvat olennaiset negatiiviset vaikutukset liittyvät
yksittäisiin tapauksiin. Keskolle ei ole raportointikauden aikana raportoitu todennettuja
vakavia ihmisoikeusloukkauksia arvoketjun ylä- tai alavirrasta, mutta Keskolla on tiedossa
yksi keskeneräinen oikeustapaus arvoketjussaan.
Keskon tavarantoimittajilla riskimaissa on mahdollisuus osallistua Keskon
yhteistyökumppaneiden järjestämiin työoloja ja ihmisoikeuksia käsitteleviin koulutuksiin.
Vuoden 2024 aikana 62 Keskon tavarantoimittajaa osallistui amforin koulutuksiin, joiden
aiheina oli esimerkiksi työntekijöiden oikeudenmukainen palkkaus ja työajat, nollatoleranssi
väkivaltaa ja häirintää vastaan sekä korjaavat toimenpiteet.
Kesko järjestää hankintaorganisaatioilleen säännöllisesti vastuullisen hankinnan koulutuksia.
Vuonna 2024 ihmisoikeuksia globaaleissa hankintaketjuissa ja sosiaalisen vastuun
auditointeja käsiteltiin Kespron hankintaorganisaation koulutuksessa sekä rakentamisen ja
talotekniikan kaupassa osana tavarakaupan koulutusta.

|  | 76

S4 KULUTTAJAT JA LOPPUKÄYTTÄJÄT
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvat olennaiset vaikutukset

Osa-aiheet | Vaikutuksen luonne | Arvoketju | Kuvaus | Hallinta
Terveys ja turvallisuus
Terveellisten valintojen mahdollistaminen | Mahdollinen positiivinen | Alavirta | Keskolla on mahdollisuus vaikuttaa kuluttajien ja loppukäyttäjien terveyteen tarjoamalla terveellisempiä tuotteita, jotka sisältävät vähemmän suolaa, sokeria tai tyydyttynyttä rasvaa. | • Suolan, sokerin ja rasvan määrän vähentäminen omien merkkien ruokatuotteissa tuotteiden ravintosisältöjä uudistamalla.
Tuoteturvallisuus | Mahdollinen negatiivinen | Alavirta | Puutteet Keskon myymien tuotteiden turvallisuudessa voivat aiheuttaa kuluttajille ja loppukäyttäjille merkittäviä terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. | • Dokumentoidut omavalvontasuunnitelmat elintarvikkeiden turvallisuuden hallintaan. • Turvallisuus- ja laatujärjestelmät.
Yksityisyys
Tietosuoja | Mahdollinen negatiivinen | Alavirta | Kesko käsittelee toiminnassaan suuria määriä dataa, joka liittyy kuluttajien henkilötietoihin. Puutteet Keskon tietosuojaperiaatteissa ja henkilötietojen käsittelyn prosesseissa voivat altistaa kuluttajat henkilötietojen väärinkäytöksille. | • Tietosuojan compliance-ohjelmalla varmistetaan, että osaaminen ja toimintaohjeiden tuntemus ovat korkealla tasolla henkilötietojen suojaamiseen liittyen.

Olennaiset kestävyysriskit

Osa-aiheet | Aikaväli | Kuvaus | Hallinta
Terveys ja turvallisuus
Tuoteturvallisuus | Lyhyt aikaväli | Tuoteturvallisuusriskin toteutumisesta voi aiheutua mainehaittaa sekä sillä voi olla korvausvelvollisia seuraamuksia Keskolle. | • Dokumentoidut omavalvontasuunnitelmat elintarvikkeiden turvallisuuden hallintaan. • Turvallisuus- ja laatujärjestelmät. • Riskienarvioinnit ja prosessien jatkuva parantaminen.
Yksityisyys
Tietosuoja | Lyhyt aikaväli | Tietosuojariskin toteutumisesta voi aiheutua mainehaittaa sekä sillä voi olla korvausvelvollisia seuraamuksia Keskolle. | • Riskienarvioinnit henkilötietojen käsittelyn suunnitteluvaiheessa. • Tietosuojariskin hallinta osana vuosittaista riskiarviointia.

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisen ja arvioimisen prosessi on kuvattu kestävyysselvityksen osiossa Yleiset tiedot, Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja arviointi.

|  | 77

Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet ja vuorovaikutus
strategian ja liiketoimintamallin kanssa
Kuluttajille ja loppukäyttäjille tarjottavien tuotteiden laatu ja turvallisuus ovat keskeisessä
osassa Keskon strategiassa, jossa olennaisena kilpailuetuna ovat luotettu K-brändi ja laatu
kaikessa toiminnassa. Tuotteiden turvallisuus, oikeelliset tuotemerkinnät ja käyttöohjeet,
sekä K-ryhmän (Keskon ja ketjukauppojen) vähittäismyymälöissä tai verkkokaupoissa
asioivien kuluttajien yksityisyyden suojaaminen ovat olennainen osa näiden strategisten
painopisteiden toteuttamista ja jokapäiväisen toiminnan kulmakiviä.
Kesko myy tuotteita joko suoraan kuluttajille tai kauppiasyrittäjille, jotka myyvät tuotteet
kuluttajille. Keskon laajassa tuotevalikoimassa on tuotteita, joilla voi olla negatiivisia
vaikutuksia kuluttajien ja loppukäyttäjien terveyteen. Näiden tuotteiden myynti on tarkoin
säänneltyä ja niiden myynnissä noudatetaan tuotteiden myynnille asetettuja lakeja.
Terveydelle haitalliset tuotteet sisältävät haitoista varoittavia pakkausmerkintöjä, ja niiden
myynnissä noudatetaan erityistä huolellisuutta myyntirajoitusten ja omavalvonnan
periaatteita noudattaen.
Tuotetietojen oikeellisuus on olennainen osa tuotetta. Elintarvikkeissa merkinnät esimerkiksi
tuotteiden sisältämistä allergeeneista ovat keskeisiä kuluttajan tai loppukäyttäjän arvioidessa
tuotteen sopivuutta. Tuotteiden käyttöohjeet esimerkiksi kemikaaleissa ja sähkölaitteissa
sekä tiedot tuotteen käytön sopivuudesta erilaisissa olosuhteissa ovat myös olennaisia tietoja
kuluttajille ja loppukäyttäjille tuotteiden käyttöön liittyen.
K-ryhmän (Keskon ja ketjukauppojen) K-Plussa kanta-asiakasohjelmaan kuuluvat kuluttajat
on tunnistettu merkittäväksi henkilöryhmäksi, joiden tietoja kerätään ja käytetään
ensisijaisesti palveluiden tarjoamisessa.
Kesko suojaa asiakkaidensa, henkilöstönsä ja sidosryhmiensä tietoja sekä huolehtii
tietosuojaan liittyvien yksilön oikeuksien toteutumisesta tietojen käsittelyssä. Keskon
tietosuojan toimintaohjeet ja -tavat perustuvat yhtiön hallituksen vahvistamaan
tietosuojapolitiikkaan. Henkilötietojen käsittely suunnitellaan etukäteen ja samalla
varmistetaan, että käsittely on lainmukaista. Kesko käsittelee henkilötietoja vain siinä määrin
ja niin kauan, kuin se on käyttötarkoituksen kannalta tarpeellista ja perusteltua.
Keskon liiketoimintamallista johtuen Keskon toiminnassa kuluttajien ja loppukäyttäjien joukko
on laaja. Kesko ei ole tunnistanut kuluttajien ja loppukäyttäjien joukosta erityisiä ryhmiä,
joihin kohdistuisi negatiivisia vaikutuksia. Mahdolliset vaikutukset koskevat yhtälailla koko
kuluttajien ja loppukäyttäjien joukkoa.
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvia mahdollisia negatiivisia vaikutuksia tunnistettiin
liittyen tuotteiden turvallisuuteen ja tietosuojaan. Kummassakin tapauksessa mahdolliset
negatiiviset vaikutukset ovat luonteeltaan yksittäisiä tapauksia.
Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvat mahdolliset positiiviset vaikutukset liittyvät Keskon
omien merkkien elintarvikkeisiin ja näiden tuotteiden ravintosisältöjen terveellisyyteen.
Kesko toimii päivittäistavarakaupassa Suomessa, jolloin vaikutus rajautuu Keskon
päivittäistavarakaupan asiakkaisiin Suomessa.
Yhteydenpitokanavat kuluttajien ja loppukäyttäjien
kanssa
Keskolla on lukuisia kanavia yhteydenpitoon kuluttaja-asiakkaiden kanssa. Suomessa
Keskolle keskeinen yhteydenpitokanava kuluttaja-asiakkaiden kanssa on K-Kylä-
asiakasyhteisö, jota hyödynnetään kaikilla kolmella toimialalla. K-Kylä-asiakasyhteisön
tavoite on lisätä asiakasymmärrystä sekä kehittää liiketoimintaa asiakaslähtöisesti. K-Kylä-
asiakasyhteisön kautta Kesko voi olla yhteydessä asiakasyhteisön jäseniin kyselytutkimusten
muodossa tai rekrytoida sen jäseniä osallistumaan haastatteluihin tai käyttäjätestaukseen.
Kuluttaja-asiakkailta kerätään aktiivisesti palautetta myös useiden muiden kanavien kautta.
Keskolla on yhteydenpitokanavia, joiden kautta kuluttajat tai loppukäyttäjät voivat olla
yhteydessä Keskoon. Kaikilla Keskon liiketoiminta-alueilla on i nternet-sivustot, joiden kautta
kuluttaja-asiakkaat voivat antaa palautetta, ilmoittaa ongelmatilanteesta tai tehdä
tuotereklamaation. Asiakkaat voivat olla myös puhelimitse yhteydessä Keskon
asiakaspalveluun. Asiakaspalveluun tulleet palautteet kirjataan asiakaspalvelujärjestelmään,
johon kirjataan myös palautteen käsittelyn eteneminen ja ratkaisu. Palautteita ja
tuotereklamaatioita seurataan, ja useampi samasta asiasta lyhyen ajan sisällä vastaanotettu
palaute johtaa tarkempiin selvityksiin ja mahdollisesti korjaaviin toimenpiteisiin. Ylin
operatiivinen vastuu yhteydenpitokanavista ja niiden toimivuudesta on kunkin toimialan
toimialajohtajalla.

|  | 78

Vuonna 2024 päivittäistavarakaupan kuluttajapalvelu vastaanotti yhteensä noin 25 600
kuluttaja-asiakaspalautetta, joista tuotereklamaatioita oli yhteensä noin 18 500.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupassa K-Raudan kokonaisreklamaatioiden määrä oli noin
39 400, joista tuotereklamaatioita oli yhteensä noin 11 200.
Väärinkäytösepäilyihin liittyen kuluttajat ja loppukäyttäjät voivat tehdä ilmoituksen SpeakUp-
kanavan kautta. SpeakUp-kanavasta on kerrottu tarkemmin kestävyysselvityksen osiossa G1
Liiketoiminnan harjoittaminen. SpeakUp-kanava ei kuitenkaan ole erityisesti kohdennettu
kuluttajien ja loppukäyttäjien yhteydenpidon kanavaksi, vaikka kanava on myös kuluttajille
avoin. Emme erikseen arvioi kuluttajien ja loppukäyttäjien luottamusta SpeakUp-kanavaan.
Terveellisten valintojen mahdollistaminen kuluttajille ja
loppukäyttäjille

|  |  | Tavoite
Tavoite | Yksikkö | 2024 | 2025
Suolan määrän vähentäminen omien merkkien tuotteissa | kg | 15 353 | 50 000
Sokerin määrän vähentäminen omien merkkien tuotteissa | kg | 97 171 | 200 000
Tyydyttyneiden rasvojen määrän vähentäminen omien merkkien tuotteissa | kg | 32 347 | 50 000

Keskolla on kaupan alan toimijana mahdollisuuksia helpottaa kuluttaja-asiakkaidensa
hyvinvointia edistäviä ruokavalintoja. Tukeakseen kuluttajia tekemään terveellisempiä
valintoja Kesko on sitoutunut uudistamaan päivittäistavarakaupassa omien tuotemerkkien
tuotteiden ravintosisältöjä vähentämällä niissä olevan suolan, sokerin ja tyydyttyneen rasvan
määrää. Ravintosisältöä uudistetaan etenkin arjen perustuotteissa, jolloin kuluttaja-
asiakkaiden suolan, sokerin ja tyydyttyneen rasvan saanti vähenee. Kesko on asettanut
tavoitteekseen, että vuoden 2025 loppuun mennessä tuotteiden ravintosisältöjä uudistamalla
on vähennetty 50 000 kg lisättyä suolaa, 200 000 kg lisättyä sokeria ja 50 000 kg
tyydyttynyttä rasvaa vuoden 2021 lähtötasosta.
Yhteensä 89 omien merkkien tuotteen ravintosisältöjä on uudistettu 2024 vuoden loppuun
mennessä vuoden 2021 lähtötasosta. Ravintosisältöjä uudistamalla on saavutettu yhteensä
15 353 kg vähennys suolan, 97 171 kg vähennys sokerin ja 32 347 kg vähennys tyydyttyneen
rasvan määrästä vuoden 2021 lähtötasoon verrattuna. Nämä vastaavat 31 % suolan, 49 %
sokerin ja 65 % tyydyttyneen rasvan vähentämisen tavoitteesta vuoden 2025 loppuun
mennessä.
Vuoden 2024 aikana yhteensä 42 tuotteen ravintosisältöä uudistettiin, millä saavutettiin
yhteensä 7 535 kg vähennys suolan, 19 833 kg vähennys sokerin ja 4 174 kg vähennys
tyydyttyneen rasvan määrässä.
Tavoitteen toteutumista seurataan suhteuttamalla muuttuneet ravintosisällöt lähtötasoon, eli
siihen, kuinka paljon suolan, sokerin ja tyydyttyneen rasvan määrää on vähennetty tuotteiden
ravintosisältöjen uudistamisen yhteydessä suhteessa lähtötason volyymiin.
Tuoteturvallisuus
Tuoteturvallisuuteen liittyvät toimintaperiaatteet
Keskossa tuoteturvallisuuden ja tuotteiden laadun valvonta ja toimenpiteet ovat jokaisen
toimialan vastuulla.
Päivittäistavarakauppa
Päivittäistavarakaupassa laadunvarmistus pohjautuu ketjutettuun omavalvontaan. Jokaisella
vaiheella kuten hankinnalla, varastoinnilla, kuljetuksella, ruokakaupoilla ja noutotukuilla on
oma dokumentoitu omavalvontasuunnitelmansa. Omavalvontasuunnitelmissa on kuvattu
keinot, joilla hallitaan elintarvikkeiden turvallisuus ketjun eri vaiheissa. Tuotannon
omavalvontasuunnitelmat ovat HACCP-pohjaisia (Hazard Analysis and Critical Control
Points) ja perustuvat elintarviketurvallisuusvaarojen kartoitukseen. Hankinnan
omavalvontasuunnitelma kattaa kaikki Keskon valikoimiin kuuluvat elintarvikkeet. Kesko
edellyttää, että omien merkkituotteiden tavarantoimittajan valmistuslaitoksella on käytössä
voimassaoleva sertifioitu Keskon hyväksymä tuoteturvallisuusjärjestelmä tai Kesko on
toteuttanut valmistuslaitoksen auditoinnin.
K-ruokakauppojen ja Kespron kuljetuksista ja varastoinnista vastaavalla K-Logistiikalla sekä
Keskon tytäryrityksillä Reinin Lihalla ja Kalatukku E. Erikssonilla on sertifioitu
elintarviketurvallisuusjärjestelmä (FSSC 22000). Elintarviketurvallisuusjärjestelmä keskittyy
elintarviketurvallisuuteen liittyvien vaarojen arviointiin sekä niitä ennaltaehkäisevien
toimintatapojen varmistamiseen. Järjestelmän perusajatuksena on jatkuva parantaminen.
Järjestelmät edellyttävät myös reagoimisen erilaisiin poikkeamatilanteisiin.

|  | 79

Päivittäistavarakaupan laatu ja tuotekehitys -yksikön tuotelaatupäälliköt valvovat omien
merkkien ja oman maahantuonnin tuotteiden tuoteturvallisuutta ja laatua. Tuo telaatupäälliköt
ottavat tuotteista näytteitä tuotekehitysvaiheessa ennen tuotteen tuomista markkinoille.
Markkinoilla olevista tuotteista otetaan näytteitä vuosittain laadittavan tuoteryhmäkohtaisen
riskiarviointiin perustuvan suunnitelman mukaisesti sekä tarvittaessa asiakkaiden antamien
palautteiden perusteella. Näytteet tutkitaan laatu ja tuotekehitys -yksikön omassa ISO 17025
-akkreditoidussa laboratoriossa (T251) ja tuotekehityskeittiössä sekä tarvittaessa
akkreditoidussa alihankintalaboratoriossa.
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan omien merkkien ja oman maahantuonnin tuotteiden
laatua varmistava t rakentamisen ja talotekniikan kaupan laatupäällikkö yhteistyössä
tuotepäälliköiden, hankintayksikön ja logistiikkakeskusten kanssa. Tuotteille on pääosin
olemassa tuotestandardit, jotka asettavat tuotteelle tarvittavan laadunvarmistustason ja
mahdolliset testaus- ja hyväksyntävaatimukset. Hankintasopimuksessa määritellään erikseen
omien merkkien tuotteita koskevat vaatimukset.
Onnisen yksiköillä ja rakentamisen yrityspalveluyksiköllä Suomessa sekä Kesko AB:lla
Ruotsissa on käytössä sertifioitu ISO 9001 -laadunhallintajärjestelmä. Järjestelmä edellyttää
laadunvarmistustoimenpiteiden olemassaoloa, reagoimista erilaisiin poikkeamatilanteisiin ja
toiminnan jatkuvaa parantamista.
Autokauppa
Autokaupassa Kesko toimii Volkswagen-, Audi-, SEAT-, CUPRA-, Porsche- ja Bentley-
henkilöautojen sekä Volkswagen-hyötyautojen maahantuojana. Keskon velvollisuutena on
dokumentoida havaitut turvallisuuteen kohdistuvat kuluttajien esiin tuomat ongelmat ja
raportoida ne valmistajalle. Takaisinvetokampanjoista vastaa valmistaja, joka antaa tiedon
kampanjan sisällöstä ja autoista, joihin kampanja kohdistuu. Kesko vastaa kampanjan
toimeenpanosta omalla markkina-alueellaan.
Käytettyjen autojen vastaanottamiselle ja autojen kunnon tarkastamiselle on olemassa
arviointiprosessi, jossa tarkastetaan auton kunto ja tunnistetaan mahdolliset korjattavat viat
ennen auton uudelleenmyyntiä. Lisäksi autosta kerätään kattavat tiedot uudelleenmyyntiä
varten.
Tuoteturvallisuuteen liittyvät toimenpiteet
Päivittäistavarakaupan laatu ja tuotekehitys -yksikkö päättää omien tuotemerkkien
takaisinvedosta ja vastaa tiedottamisesta Keskon sisäisesti, K-ruokakaupoille, Kespron B2B-
asiakkaille, kuluttajille ja viranomaisille. Kun kyse on muista kuin omien merkkien tuotteista,
tavarantoimittaja tai tuotteen maahantuoja vastaa omien tuotteidensa tuoteturvallisuudesta
ja päättää takaisinvedosta. Keskon laatu- ja tuotekehitysyksikkö vastaa takaisinvedon
tiedottamisesta tavarantoimittajalta saadun tiedon perusteella.
Päivittäistavarakaupassa tehtiin yhteensä 170 tuotteiden takaisinvetoa vuonna 2024. Näistä
34 koski omien merkkien tai oman maahantuonnin tuotteita. Muissa tapauksissa avustimme
tuotteiden valmistajia takaisinvedoissa. Takaisinvetoja, joissa tuotevialla tai -virheellä voi olla
terveydellisiä vaikutuksia, oli omien merkkien tuotteissa vuoden 2024 aikana yhteensä kolme
kappaletta.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupassa laatupäälliköt vastaavat yhdessä tuotepäällikön
kanssa omien merkkien tuotteiden takaisinvedosta ja näihin liittyvistä toimenpiteistä.
Tiedottaminen tapahtuu Keskossa sisäisesti, K-Rauta-kaupoille, Onniselle, asiakkaille ja
viranomaisille.
Rakentamisen ja talotekniikan kaupassa Suomessa vuonna 2024 ei ollut omien merkkien tai
oman maahantuonnin julkisia takaisinvetoja, joka vaatisi tuotteen takaisinvetoa asiakkaalta.
Vuoden 2024 aikana tehtiin yksi myynnistä poisto, jossa tuote vedetään pois
myyntikanavista.
Vuonna 2024 K-Auton edustamilla merkeillä alkoi yhteensä 22 takaisinkutsukampanjaa.
Vuoden 2024 aikana syvensimme vaihtoautomyyjiemme osaamista vaihtoautojen
kuntoarvioinnissa.

|  | 80

Tietosuoja
Tietosuojaan liittyvät toimintaperiaatteet
Kesko suojaa asiakkaidensa, henkilöstönsä ja sidosryhmiensä henkilötietoja sekä huolehtii
tietosuojaan liittyvien yksilön oikeuksien toteutumisesta. Tietosuojan ja tietoturvan
toimintaperiaatteet ovat Keskon hallituksen hyväksymät ja kattavat konsernin toiminnot
kaikissa toimintamaissa. Keskon tietosuojapolitiikan periaatteiden toimeenpanemisesta
vastaa Kesko-konsernin lakiasioista ja vastuullisuudesta vastaava johtaja, joka on konsernin
johtoryhmän jäsen. Tietosuojapolitiikka määrittää periaatteet, toimintatavat ja vastuut
henkilötietojen lainmukaisen käsittelyn ja tietosuojan korkean tason varmistamiseksi.
Tietosuojasta huolehtiminen on osa Keskon compliance-toimintaa, riskienhallintaa ja
K Code of Conduct -toimintaperiaatteita.
Tietosuojariskien hallinta on osa Keskon riskienhallintaprosessia. Riskienarvioinnit
toteutetaan henkilötietojen käsittelyn suunnitteluvaiheessa sekä osana vuosittaista
riskiarviointia. Tietosuojaa koskeva vaikutustenarviointi (DPIA - Data Protection Impact
Assessment) tehdään sääntelyn ja viranomaisohjeistuksen edellyttämissä tilanteissa.
Tietosuojan teknisten ja organisatoristen hallintakeinojen määrittely perustuu riskiarviointien
tuloksiin.
Henkilötietojen käsittely on lainmukaista, kohtuullista ja läpinäkyvää ja se tapahtuu tiettyä,
nimettyä tarkoitusta varten laissa säädetyn oikeusperusteen nojalla. Kesko käsittelee tietoja
vain siinä määrin ja niin kauan, kun se on käyttötarkoituksen kannalta tarpeellista.
Tietosuojan toteutumista varmistetaan dokumentoimalla ja ohjeistamalla henkilötietojen
käsittelyn käytänteet. Riittävästä tietosuojaosaamisesta huolehditaan koulutuksien ja
tiedottamisen avulla.
Kesko valitsee sopimuskumppaneikseen vain sellaisia henkilötietojen käsittelijöitä, jotka
noudattavat hyvää henkilötietojen käsittelytapaa asianmukaisten teknisten ja
organisatoristen toimenpiteiden avulla sekä täyttävät tietosuoja-asetuksen vaatimukset ja
pystyvät huolehtimaan rekisteröidyn oikeuksien toteutumisesta. Kesko laatii henkilötietojen
käsittelijän kanssa lainsäädännön edellyttämän kirjallisen sopimuksen.
Yhteydenpidon prosessit kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa
tietosuojaan liittyvissä asioissa
Keskolla on prosessit ja kanavat, jotka mahdollistavat yhteydenpidon kuluttaja-asiakkaiden
kanssa tietosuojaan liittyvissä asioissa. Suomessa Keskolla on verkkosivuillaan julkinen
tietosuojaportaali, johon on koottu tietoa ja ohjeita tietosuojaan liittyen. Henkilö voi tehdä
omia tietojaan koskevia toimenpidepyyntöjä tietosuojaportaalissa tai ottamalla yhteyttä
rekisterikohtaisiin yhteyspisteisiin tai asiakaspalvelukanaviin. Esille nostettuihin kysymyksiin
ja pyyntöihin vastataan ilman tarpeetonta viivästystä.
Kesko huolehtii tietosuoja-asetuksen mukaisten rekisteröityjen oikeuksien toteutumisesta
informoimalla rekisteröityjä tietojen käsittelystä sekä määrittämällä toimintamallit ja ohjeet
niihin tilanteisiin, joissa rekisteröidyt haluavat käyttää oikeuksiaan tutustua kerättyihin
tietoihin, pyytää itseään koskevien tietojen oikaisua tai poistamista. Kesko pyrkii
varmistamaan käytettävien tietojen oikeellisuuden, ja tietoja päivitetään henkilöltä itseltään
tai luotettavista lähteistä.
Rekisteröidyt voivat ottaa yhteyttä tietosuojavastaavaan kaikissa asioissa, jotka liittyvät
heidän henkilötietojensa käsittelyyn ja tietosuoja-asetukseen perustuvien oikeuksiensa
käyttöön ja tietosuojavastaava huolehtii siitä, että rekisteröity saa vastauksen
yhteydenottoonsa.
Kesko dokumentoi kaikki tietoturvaloukkaukset ja tekee tietoturvaloukkauksista ilmoitukset
tietosuojaviranomaiselle, mikäli tapahtumasta aiheutuu rekisterinpitäjän käsityksen mukaan
riski rekisteröidyille. Jos riski altistua väärinkäytöksille tai vahingoille arvioidaan korkeaksi,
ilmoittaa Kesko ilman aiheetonta viivästystä tietoturvaloukkauksesta lisäksi myös henkilölle,
jonka henkilötietojen suoja on vaarantunut sekä tarjoaa ohjeita tilanteeseen.
Tietosuojaan liittyvät toimenpiteet
Kesko Oyj ja konserniin kuuluvat tytäryhtiöt rekisterinpitäjinä varmistavat ja valvovat
tietosuojan toteutumista omassa toiminnassaan. Rekisteröityjen toimenpidepyyntöihin
vastataan kyseisen rekisterin omistavassa liiketoiminnassa ja tarvittaessa konsernitason
tietosuojaorganisaation tukemana. Lisäksi Keskon lakiasioiden yksikössä on tietosuoja-
asioihin keskittyviä henkilöitä osana Governance, Compliance & Ethics -toimintoa.

|  | 81

Tietosuojan varmistaminen toiminnassa
Keskon tietosuojan compliance-ohjelmalla varmistetaan, että osaaminen ja toimintaohjeiden
tuntemus on korkealla tasolla.
Ohjeistukset käsittävät konsernin tietosuojakäsikirjan sekä maakohtaiset täydentävät ohjeet.
Tietosuojaohjeistukset koskevat koko henkilöstöä ja käsittävät keskeiset säännöt,
toimintaohjeet ja prosessit tietosuojan toteuttamiseen sekä poikkeamien ja riskien
tunnistamiseen ja käsittelyyn.
Säännöllinen tietosuojan riskiarviointi muodostaa tietosuojan vuosisuunnitelman ja -ohjelman
suuntaviitat. Lisäksi Kesko tekee sisäistä ja teettää ulkoista tietosuoja-auditointia
liiketoiminnan muutostilanteissa sekä tarve- ja riskiperusteisesti yritysjärjestelyiden
yhteydessä.
Vuonna 2024 Kesko käsitteli Suomessa 875 tietosuojaportaalin kautta tullutta
toimenpidepyyntöä. Lisäksi toimenpidepyyntöjä käsiteltiin muissa kanavissa.
Suomessa Kesko-konserni havaitsi ja tutki toiminnoissaan vuonna 2024 yhteensä 347
tietoturvaloukkausta, joista 63 ilmoitettiin myös tietosuojavaltuutetun toimistolle. Muissa
toimintamaissa havaittiin yhteensä 6 tietoturvaloukkausta, joista 3 ilmoitettiin paikallisille
toimivaltaisille valvontaviranomaisille. Yksittäisissä tapauksissa tietoturvaloukkauksesta
ilmoitettiin myös rekisteröidylle.
Koulutus ja viestintä
Jokaisen henkilötietoja käsittelevän työntekijän perehdytysohjelmaan sekä jatkuvaan
koulutukseen kuuluu roolin edellyttämän tietosuojan osaamistason saavuttaminen ja
ylläpitäminen.
Tietosuojaa koskevat ajantasaiset ohjeet ovat helposti koko henkilöstön saatavilla. Aktiivinen
viestintä, tietoiskut ja jatkuva koulutustoiminta varmistavat tietosuojaosaamisen korkeaa
tasoa.
Kohdennetut koulutustapahtumat täydentävät säännöllistä koulutustoimintaa. Vuoden aikana
järjestettiin kuudelle kohderyhmälle yhteensä 24 Data Protection Interest Group
-tapahtumaa, joissa käsiteltiin viimeisintä tietosuojan soveltamiskäytäntöä, viranomaisohjeita,
lainsäädäntömuutoksia sekä parhaita käytäntöjä.

|  | 82

HYVÄ HALLINTO
G1 LIIKETOIMINNAN HARJOITTAMINEN
Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet
Olennaiset vaikutukset liiketoiminnan harjoittamisessa

Vaikutuksen luonne | Arvoketju | Kuvaus | Hallinta
Yrityskulttuuri |  |  |
Mahdollinen positiivinen | Oma toiminta, arvoketju | K Code of Conduct tukee eettisen yrityskulttuurin periaatteita. Keskolla on kaksi versiota K Code of Conductista: yksi koko K-ryhmän kattava Code of Conduct sekä erillinen Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct. Molemmat tukevat eettisen yrityskulttuurin periaatteita läpi arvoketjun. | Yrityskulttuuria vahvistetaan koulutuksella ja viestinnällä sekä mahdollisten tapausten tehokkaalla tutkinnalla. Tone from the top eli johdon osallistuminen ja esimerkin näyttäminen muokkaavat vahvasti yrityskulttuuria.
Ilmoittajansuoja |  |  |
Mahdollinen positiivinen | Oma toiminta, arvoketju | Keskolla on henkilökunnalle, asiakkaille, tavarantoimittajille ja muille sidosryhmille avoin luottamuksellinen SpeakUp-kanava. Keskolla on käytössä häirinnän ja syrjinnänvastaiset periaatteet, jotka ehdottoman vastatoimien kiellon mukaisesti takaavat, että tapauksista tai epäillyistä tapauksista ilmoittaminen ei vaikuta haitallisesti raportoijaan tai hänen työsuhteeseensa. | SpeakUp-kanavasta viestitään, jotta kanavasta ja ilmoittajansuojelun periaatteesta tiedetään ja ilmoituksia uskalletaan tehdä. Ilmoitukset tutkitaan ripeästi ja puolueettomasti ja varmistetaan, että vastatoimien kielto pitää myös käytännössä.
Korruptio ja lahjonta |  |  |
Mahdollinen negatiivinen | Oma toiminta, ylävirta | Mahdolliset korruptio- ja lahjontatapaukset vaikuttavat kielteisesti yhteiskuntaan ja heikentävät luottamusta koko arvoketjussa. Keskolla on nollatoleranssi korruption ja lahjonnan suhteen. Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen on olennainen osa K Code of Conductia ja edistää eettisemmän arvoketjun luomista. | Henkilökunnalle viestitään ja henkilökuntaa koulutetaan, jotta henkilökunta osaa toimia oikein, tunnistaa korruptioon ja lahjontaan liittyvät tapaukset ja raportoi niistä oikeille tahoille.
Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin |  |
Mahdollinen positiivinen | Ylävirta | Keskon tavaran- ja palveluntoimittajille asettamat vaatimukset, kuten sitoutuminen yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeisiin, edistävät eettistä ja kestävää arvoketjua. | Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeet ja muut Keskon vaatimukset sisällytetään tavaran- ja palvelutoimittajien sopimuksiin. Tavaran- ja palveluntoimittajille järjestetään koulutusta ja infoja.

Olennaiset kestävyysriskit

Aikaväli | Kuvaus | Hallinta
Lyhyt aikaväli | Kestävän kehityksen sääntelyn lisääntyminen voi johtaa muutoksiin liiketoimintamallissa sekä edellyttää investointeja puhtaasti lainsäädännön vaatimuksiin vastaamiseksi. | Sääntelymuutoksia seurataan aktiivisesti ja muutosten vaikutusta liiketoimintaan arvioidaan etupainotteisesti.

Vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamisen ja arvioimisen prosessi on kuvattu kestävyysselvityksen osiossa Yleiset tiedot, Olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien
tunnistaminen ja arviointi.

|  | 83

Yrityskulttuurin kehittämiseen liittyvä tavoite

|  |  | Tavoite
Tavoite | Yksikkö | 2024 | 2030
Työntekijöiden sitoutuminen K Code of Conduct -toimintaohjeeseen | % | 85 % | 100 %

Kesko on asettanut tavoitteeksi vahvistaa henkilökunnan sitoutumista K Code of Conduct
-toimintaohjeeseen ja lisätä sen tunnettuutta. Tavoite on vuoteen 2030 mennessä nostaa
vuosivahvistusprosentti 100 prosenttiin.
Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat
toimintaperiaatteet
Kesko-konsernin liiketoiminnan eettisyyden ja vaatimustenmukaisuuden varmistaminen
toteutetaan noudattamalla lainsäädäntöä, Keskon hallituksen vahvistamaa K Compliance
-toimintamallia ja hyväksymää K Code of Conduct -toimintaohjeistusta. Kesko on sitoutunut
noudattamaan myös amfori BSCI:n Code of Conduct -toimintaohjetta, OECD:n
toimintaohjeita monikansallisille yrityksille sekä OECD:n asianmukaisen huolellisuuden
ohjeita vastuulliseen liiketoimintaan. Myös YK:n liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat
ohjeet, Global Compact -aloite ja kestävän kehityksen tavoitteet (SDG:t) ohjaavat Keskon
toimintaa.
K Compliance -toimintamallin käytännön toteutusta tukevat Keskon pääjohtajan vahvistamat
K Compliance -ohjelmat. Vuonna 2024 Keskon K Compliance -ohjelmat koskivat tietosuojaa,
kilpailuoikeutta, kauppapakotteita- ja vientivalvontaa sekä korruption ja
lahjonnanvastaisuutta. Keskon Governance, Compliance & Ethics -toiminto johtaa K
Compliance -toimintamallin mukaisia toimenpiteitä ja raportoi toiminnastaan Keskon
pääjohtajalle ja hallituksen tarkastusvaliokunnalle.
K Compliance -toimintamallin perustana toimii koko henkilökuntaa ja yhteistyökumppaneita
koskeva K Code of Conduct -toimintaohjeistus. Uudistettu K Code of Conduct tuli voimaan
1.3.2024. Uudistuksen myötä K Code of Conduct vastaa paremmin lisääntyvän
vastuullisuuslainsäädännön vaatimuksiin ja tiukentuneisiin lahjontaa ja vieraanvaraisuutta
koskeviin tulkintoihin sekä huomioi Keskon liiketoiminnan asettamat edellytykset. Keskon
hallitus hyväksyy K Code of Conduct -toimintaohjeen ja mahdolliset materiaaliset muuto kset
siihen. Pääjohtaja on vastuussa K Code of Conduct -toimintaohjeen implementoinnista koko
organisaatiossa, varmistaen, että se integroidaan kaikkiin toiminnan osa-alueisiin.
Koko Keskon henkilöstö vahvistaa sitoutumisensa K Code of Conduct -toimintaohjeen
noudattamiseen vuosittain. Vahvistusprosessiin kuuluu myös esihenkilön ja työntekijöiden
kesken käytävä keskustelu K Code of Conduct -toimintaohjeen soveltamisesta käytännössä.
Vuosivahvistuksen vuonna 2024 antaneiden osuus Keskon henkilöstöstä oli 85 %.
Henkilöstön kouluttaminen ja vuosisuunnitelman mukaisten compliance-tarkastusten
toteuttaminen ovat keskeisiä toimenpiteitä, joilla Kesko varmistaa liiketoiminnan
vaatimustenmukaisuuden ja eettisyyden. Vuonna 2024 henkilöstö suoritti koulutuksen
uudistetusta K Code of Conduct -toimintaohjeesta joko verkkokoulutuksena tai
luokkahuonekoulutuksena. Vuoden 2024 aikana koulutuksen suoritti 88 % k onsernin
työntekijöistä. Tehtäväkohtaisesti henkilöstön edellytetään suorittavan myös muita
vaatimustenmukaisuuteen kuuluvia verkkokoulutuksia, kuten kilpailuoikeus- ja
tietosuojakoulutuksia.
Esihenkilöiden rooli korostuu Keskon liiketoiminnan vaatimustenmukaisuuden ja eettisyyden
toteuttamisessa päivittäisessä työssä. K Code of Conduct -toimintaohjeen mukaisesti
toiminnan tulee olla avointa ja oikeintoimimisen kulttuuria korostetaan. Epäillyistä
väärinkäytöksistä ja epäeettisestä toiminnasta ohjeistetaan ilmoittamaan aina, ensisijaisesti
omalle esihenkilölle tai asiasta vastaavaan yksikköön. Mikäli näin ei jostain syystä voi toimia,
väärinkäytösepäilyistä voi ilmoittaa K-ryhmän yhteiseen SpeakUp-kanavaan, joka on kaikille
avoin luottamuksellinen ilmoituskanava ja löytyy Kesko.fi-sivuston kautta. Kanava
mahdollistaa myös anonyymin ilmoittamisen.
Ilmoittajansuojelu
SpeakUp on K-ryhmän yhteinen luottamuksellinen ilmoituskanava. Ilmoituskanavan avulla
voidaan ylläpitää työntekijöiden, asiakkaiden ja sidosryhmien luottamusta Keskon ja
K-ryhmän liiketoimintaan. Sen kautta K-ryhmän työntekijät sekä tavarantoimittajat, asiakkaat
ja muihin sidosryhmiin kuuluvat henkilöt voivat ilmoittaa Kesko-konsernia, K-ryhmää tai
Keskon eläkekassaa koskevia havaintojaan mahdollisista väärinkäytös- ja rikosepäilyistä tai
K-ryhmän K Code of Conduct -toimintaohjeen vastaisesta toiminnasta.

|  | 84

Kesko selvittää työntekijöidensä luottamusta SpeakUp-kanavaan ja sen toimintaan sekä
epäkohdista ilmoittamiseen yleisesti joka toinen vuosi toteutettavassa K Voices
-henkilöstökyselyssä. Kanavan ylläpito on keskeinen osa Keskon K Compliance
-toimintamallia ja Governance, Compliance & Ethics -toiminnon vastuulla. Kesko noudattaa
tinkimättömästi kaikkea soveltuvaa lainsäädäntöä myös ilmoitusten tutkimisessa ja
ilmoittajien suojelemisessa. Sekä kansallinen että Euroopan unionin
ilmoittajansuojelulainsäädäntö asettaa Keskolle velvollisuuden suojella Euroopan unionin
sekä tiettyjen kansallisen oikeudenalojen säännösten rikkomisesta Keskolle ilmoittavia
henkilöitä. Lähtökohtaisesti tieto SpeakUp-tutkintoihin liittyvien henkilöiden henkilötiedoista
käsitellään vain silloin, kun se on ehdottomasti tarpeen tutkinnan kannalta. Keskon häirinnän
ja syrjinnän vastaisten periaatteiden mukaisesti Kesko on sitoutunut suojelemaan
työntekijöitään ja muita sidosryhmäläisiä, jotka ilmoittavat Keskolle epäillystä syrjinnästä,
häirinnästä, väärinkäytöksestä tai muusta kielletystä toiminnasta, ja estämään kaikenlaiset
vastatoimet ilmoituksiin liittyen. Kesko kieltää kaikki yritykset sanktioida tai asettaa
mitenkään epäedulliseen asemaan tai häiritä henkilöitä, jotka ilmaisevat aikomuksensa
ilmoittaa tai ovat jo ilmoittaneet epäilyistä väärinkäytöksistä. Keskon periaate suojella
ilmoituksentekijöitä koskee kaikkia, jotka ilmaisevat epäilyksensä väärinkäytöksistä hyvässä
uskossa, vaikka huoli myöhemmin osoittautuisi aiheettomaksi. Mikäli työntekijät kokevat
joutuneensa vastatoimien kohteeksi tai muuten havaitsevat vastatoimilta vaikuttavaa
käytöstä, tulee tästä ilmoittaa välittömästi joko esihenkilölle, työsuojelulle,
henkilöstöhallinnolle tai Keskon Governance, Compliance & Ethics -toiminnolle. Myös
Keskon luottamuksellisen SpeakUp -järjestelmän kautta voi ilmoittaa epäilyksistään. Keskon
syrjinnänvastaiset periaatteet suojelevat myös henkilöitä, jotka osallistuvat ilmoitusten
tutkintaan, toimivat todistajina tai muuten avustavat tutkinnassa tai tekevät päätöksiä tai
suosituksia tutkintoihin liittyen. Vastatoimiin tai häirintään syyllistyminen voi johtaa
kurinpidollisiin toimenpiteisiin, kuten työsuhteen päättymiseen,
vahingonkorvausvelvollisuuteen tai oikeudellisiin seuraamuksiin. Keskon syrjinnänvastainen
periaate soveltuu myös silloin, kun ilmoitus ei koske kansallisen tai Euroopan unionin
ilmoittajansuojelulainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia aihepiirejä.
Kesko-konsernin Governance, Compliance & Ethics -toiminto vastaa kanavan kautta
tulleiden ilmoitusten tutkinnasta. Tutkinnassa saatetaan tapauskohtaisesti tarvita muita
asiantuntijoita tai viranomaisia. Tutkinnoissa säännöllisesti mukana olevat saavat koulutusta
tutkintojen suorittamista varten. Tietoa kanavasta, sen toiminnasta ja käyttäjien oikeuksista
löytyy konsernin sisäisiltä intranet-sivuilta ja Kesko.fi:stä. K Code of Conduct
-toimintaohjetta koskevaan verkkokoulutukseen sisältyy myös osio SpeakUp:sta. Kanavan
teknisestä toteutuksesta vastaa ulkopuolinen palveluntarjoaja.
SpeakUp-ilmoituskanavan kautta tuli Keskoa koskevia ilmoituksia yhteensä 53 vuonna 2024.
Vakavia väärinkäytöksiä ei tullut ilmi. Ilmoituksia tuli muun muassa epäeettiseen toimintaan,
intressiristiriitaan ja häirintään liittyvistä havainnoista. Ilmoituskanavan väärinkäyttöä ei
havaittu.
Korruption ja lahjonnan ehkäisy
Keskon compliance-toiminnan yhtenä painopisteenä on korruption ja lahjonnan torjunta.
Kesko johtaa tätä työtä K Compliance -ohjelmalla, johon kuuluu myös säännöllisesti koko
Keskossa tehtävä riskiarviointi. Ohjelmassa erityisiksi riskialueiksi Keskon toiminnassa on
todettu kiinteistö- ja kauppapaikkatoiminta, tavaroiden ja palveluiden hankinta, julkisiin
hankintoihin osallistuminen, toiminta uusilla maantieteellisillä ja liiketoiminnallisilla alueilla,
suhteet virkamiehiin sekä yritysjärjestelyt. Riskialueiden kanssa töitä tekevien tulee kaikkien
suorittaa K Code of Conduct -verkkokoulutus, ja siihen sisältyvä korruptiota ja lahjontaa
koskeva osio. Vuonna 2024 K Code of Conduct verkkokoulutuksen suoritti Keskon
toimistotyöntekijöistä 94 %, ja tätä lukua voidaan pitää verrannollisena riskialueiden
työntekijöiden suoritusprosentin kanssa. Keskon K Code of Conduct sisältää korruption- ja
lahjonnanvastaiset toimintaohjeet, joita on täydennetty vuonna 2024 voimaantulleilla
Korruption ja lahjonnanvastaisilla periaatteilla.
Jokaisen uuden työntekijän tulee myös suorittaa K Code of Conduct -verkkokoulutus, jossa
on kattava osuus korruption ja lahjonnan torjumisesta. Uudet työntekijät saavat koulutusta
toimintaohjeista verkkokoulutuksen lisäksi esimerkiksi Tervetuloa K-ryhmään -tilaisuuksissa,
joissa käydään läpi muun muassa lahjoihin ja vieraanvaraisuuteen liittyvät säännöt. Myös
Kesko Oyj:n hallituksen jäsenet suorittavat tämän koulutuksen.
Yhtenäisen ohjeistuksen ja koulutuksen avulla varmistetaan, että kaikilla Keskossa on sama
näkemys korruption- ja lahjonnanvastaisista periaatteista ja toimintatavoista, jotka ohjaavat
päivittäistä työtä. Koulutus sisältää myös osion Keskon SpeakUp-kanavasta, mistä sen löytää
ja miten sitä tulee käyttää.

|  | 85

Korruption- ja lahjonnanvastaisen toimintatavan noudattaminen Keskon koko
toimintaketjussa edellyttää yhteistyökumppaneiden tuntemista ja yhteistyökumppaneilta
sitoutumista sopimusehtoihin. Keskon yhteistyökumppaneilta edellytetään korruption- ja
lahjonnanvastaista toimintatapaa. Tämä varmistetaan sopimuksissa edellyttämällä
sitoutumista yhteistyökumppanin K Code of Conduct -toimintaohjeisiin tai sitä vastaavaan
toimintatapaan ja lisäksi tavarantoimittajilta sitoutumista amfori BSCI Code of Conductiin.
Näiden rikkominen voi johtaa jopa sopimussuhteen päättämiseen. Kesko voi hakea
yhteistyökumppanilta korvausta rikkomuksen aiheuttamista vahingoista.
Vuonna 2024 Keskon tietoon ei tullut korruptioon tai lahjontaan liittyvää vahvistettua
tapausta. Kuten kaikki SpeakUp-tapaukset, myös korruptioon ja lahjontaan liittyvät
ilmoit ukset tutkii, riippumattomasti Keskon Governance, Compliance & Ethics -toiminto.
SpeakUp-tapauksista raportoidaan säännöllisesti Keskon tarkastusvaliokunnalle sekä
tutkinnan niin vaatiessa muulle johdolle. Kesko tekee lain edellyttämällä tavalla työtä
viranomaisten kanssa.
Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin
Kesko odottaa yhteistyökumppaneidensa toimivan vastuullisesti ja sitoutuvan vastuullisiin
liiketoimintatapoihin. Yhteistyökumppaneiden tulee noudattaa kaikkia heidän toimintaansa
sovellettavia lakeja, asetuksia ja kansainvälisiä sitoumuksia sekä Keskon
yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeita tai vastaavan tasoisia omia
periaatteitaan. K Code of Conduct on kiinteä osa tavaran- ja palveluntoimittajien kanssa
tehtyjä sopimuksia. Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct edellyttää ihmisoikeuksien
kunnioittamista, turvallisen ja terveen työympäristön ja työolosuhteiden tarjoamista,
sitoutumista minimoimaan negatiiviset ja maksimoimaan positiiviset vaikutukset ilmastoon ja
luontoon sekä harjoittamaan liiketoimintaa eettisesti. Eettinen liiketoiminta kattaa korruption
ja lahjonnan kiellon, ohjeet vieraanvaraisuuteen ja lahjoihin, vaatimuksen reilusta, rehellisestä
ja avoimesta kilpailusta, immateriaalioikeuksien ja luottamuksellisten tietojen
kunnioittamisen, kauppapakotteiden ja vientivalvonnan noudattamisen sekä henkilötietojen
hallinnoinnin laillisesti ja vastuullisesti.
Keskon rakentamisen ja talotekniikan kaupan tavarantoimittajasopimuksissa on vuonna 2024
otettu käyttöön vastuullisuusliite, joka sisältää Keskon keskeiset tavoitteet ja toimenpiteet
vastuullisuuden edistämiseksi arvoketjussa sekä näihin liittyvät ohjeet ja vaatimukset
tavarantoimittajille. Vastuullisuusliite käsittää ilmastoon, luonnon monimuotoisuuteen,
ympäristönsuojeluun, sosiaaliseen vastuuseen ja konfliktimineraaleihin liittyvät teemat sekä
kemikaaliohjeistuksen. Liite kattaa yhä useampia tavarantoimittajasopimuksia sitä mukaa
kuin sopimuksia päivitetään.
Yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeiden periaatteiden avulla viemme
toimitusketjuumme myös B2B-asiakkaidemme samankaltaisia periaatteita.
Yhteistyökumppaneidemme tulee puolestaan edistää vastuullista liiketoimintaa koko
toimitus- ja arvoketjussaan. Yhteistyökumppaneidemme on varmistettava, että heidän
alihankkijansa sekä tavaran- ja palveluntoimittajansa noudattavat samankaltaisia periaatteita
ja standardeja kuin yhteistyökumppaneiden K Code of Conduct -toimintaohjeissa on esitetty.
Odotamme yhteistyökumppaneidemme ottavan käyttöön asianmukaiset due diligence
-prosessit alihankintasuhteidensa seurantaan ja hallintaan.
Valitessaan tavaran- ja palveluntoimittajiaan Kesko huomio sosiaaliseen vastuuseen ja
ympäristöön liittyviä kriteereitä muun muassa edellyttämällä toimittajia sitoutumaan
K Code of Conduct -toimintaohjeisiin tai vastaavan tasoisiin omiin periaatteisiin ja edellä
mainittuun vastuullisuusliitteeseen. Keskeistä Keskon tavaran- ja palveluntoimittajasuhteissa
on sosiaalinen vastuu arvoketjussa, ja periaatteenamme on tehdä yhteistyötä vain sellaisten
riskimaatavarantoimittajien kanssa, jotka ovat sosiaalisen vastuun auditointien piirissä.
Sosiaalista vastuuta käsitellään tarkemmin kohdassa S2 Arvoketjun työntekijät.
Kesko järjestää vuosittain vastuullisuuskoulutusta ja -infoja yhteistyökumppaneilleen sekä
itsenäisesti että yhteistyössä kumppaneidensa kanssa. Lisäksi yhteistyökumppaneita
kannustetaan aktiivisesti tarjoamaan koulutusta, työpajoja tai resursseja alihankkijoilleen sekä
tavaran- ja palveluntoimittajilleen ja varmistamaan, että he ymmärtävät nämä periaatteet ja
ylläpitävät niitä.

|  | 86

KESTÄVYYSSELVITYKSEN LIITTEET
Liitetaulukko A: ESRS tiedonantovaatimukset

ESRS 2 Yleiset tiedot | Sivu
BP-1 Kestävyysselvityksen yleiset laatimisperusteet | 23
GOV-1 Hallinto-, johto- ja valvontaelinten rooli | 32, 33
GOV-2 Yrityksen hallinto-, johto- ja valvontaelimille toimitettavat tiedot ja niiden käsittelemät kestävyysseikat | 32, 33
GOV-3 Kestävyyteen liittyvän suorituskyvyn sisällyttäminen kannustinjärjestelmiin | 34
GOV-4 Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista | 34
GOV-5 Riskienhallinta ja sisäinen valvonta kestävyysraportoinnin osalta | 23
SBM-1 Strategia, liiketoimintamalli ja arvoketju | 29, 30
SBM-2 Sidosryhmien edut ja näkemykset | 31
SBM-3 Olennaiset vaikutukset, riskit ja mahdollisuudet sekä niiden vuorovaikutus strategian ja liiketoimintamallin kanssa | 26, 61, 72, 73, 77
IRO-1 Kuvaus olennaisten vaikutusten, riskien ja mahdollisuuksien tunnistamis- ja arviointiprosessista | 26, 27, 28, 29
IRO-2 Yrityksen kestävyysselvityksessä huomioon otetut ESRS-standardien tiedonantovaatimukset | 26, 86, 87
Ympäristövastuu | Sivu
E1 Ilmastonmuutos |
E1-1 Ilmastonmuutoksen hillintää koskeva siirtymäsuunnitelma | 47, 48, 49
E1-2 Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät toimintaperiaatteet | 47
E1-3 Ilmastonmuutosta koskeviin toimintaperiaatteisiin liittyvät toimet ja resurssit | 47, 48, 49
E1-4 Ilmastonmuutoksen hillintään ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet | 46
E1-5 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä | 49, 50
E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1, scope 2 ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt | 50, 51, 52, 53, 54
E5 Resurssien käyttö ja kiertotalous |
E5-1 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimintaperiaatteet | 56
E5-2 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät toimet ja resurssit | 56, 57, 58
E5-3 Resurssien käyttöön ja kiertotalouteen liittyvät tavoitteet | 55
E5-5 Resurssien ulosvirtaukset | 56, 57, 58, 59

|  | 87

Sosiaalinen vastuu | Sivu
S1 Oma työvoima |
S1-1 Omaan työvoimaan liittyvät toimintaperiaatteet | 62, 65, 66, 68, 70
S1-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista omien työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa | 64
S1-3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat omille työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 64, 65
S1-4 Toimien toteuttaminen omaan työvoimaan kohdistuvien olennaisten vaikutusten suhteen ja toimintatavat omaan työvoimaan liittyvien olennaisten riskien vähentämiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien vaikuttavuus | 65, 66, 67, 68, 69, 70
S1-5 Tavoitteet, jotka liittyvät olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen sekä olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan | 61, 62
S1-6 Yrityksen työsuhteisten työntekijöiden ominaisuudet | 62, 63
S1-8 Työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu | 65, 66
S1-9 Monimuotoisuuden mittarit | 69
S1-10 Riittävä palkka | 65
S1-11 Sosiaalinen suojelu | 65
S1-13 Koulutusta ja taitojen kehittämistä koskevat mittarit | 70, 71
S1-14 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat mittarit | 68
S1-15 Työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevat mittarit | 66
S1-16 Ansiotuloa koskevat mittarit (palkkaero ja kokonaisansiot) | 69
S1-17 Tapaukset, valitukset ja vakavat ihmisoikeusvaikutukset | 69
S2 Arvoketjun työntekijät |
S2-1 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet | 73
S2-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa vaikutuksista arvoketjun työntekijöiden kanssa | 74
S2-3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat arvoketjun työntekijöille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 74
S2-4 Arvoketjun työntekijöihin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat arvoketjun työntekijöihin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus | 74, 75
S4 Kuluttajat ja loppukäyttäjät |
S4-1 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet | 78, 79, 80
S4-2 Prosessit, jotka koskevat yhteydenpitoa kuluttajien ja loppukäyttäjien kanssa | 77, 78, 80
S4-3 Prosessit kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ja kanavat kuluttajille ja loppukäyttäjille huolenaiheiden esiin tuomiseksi | 77, 78, 80
S4-4 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuviin olennaisiin riskeihin liittyviin toimiin ryhtyminen ja lähestymistavat kuluttajiin ja loppukäyttäjiin kohdistuvien olennaisten riskien hallitsemiseksi ja olennaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi sekä kyseisten toimien tehokkuus | 79, 80, 81
S4-5 Olennaisten kielteisten vaikutusten hallintaan, myönteisten vaikutusten edistämiseen ja olennaisten riskien ja mahdollisuuksien hallintaan liittyvät tavoitteet | 78
Hyvä hallinto | Sivu
G1 Liiketoiminnan harjoittaminen |
G1-1 Yrityskulttuuri ja liiketoiminnan harjoittamista koskevat toimintaperiaatteet ja yrityskulttuuri | 83
G1-2 Suhteet tavaran- ja palveluntoimittajiin | 85
G1-3 Korruption ja lahjonnan ehkäiseminen ja havaitseminen | 84, 85
G1-4 Korruptio- tai lahjontatapaukset | 85

|  | 88

Liitetaulukko B: Muusta lainsäädännöstä tulevat tietopisteet

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS 2 GOV-1 Hallituksen sukupuolijakauma 21 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 13 |  | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 33
ESRS 2 GOV-1 Riippumattomien hallituksen jäsenten prosenttiosuus 21 kohdan e alakohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 33
ESRS 2 GOV-4 Selvitys kestävyyttä koskevasta due diligence -prosessista 30 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 10 |  |  |  | Olennainen | 34
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen fossiilisiin polttoaineisiin liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan i alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 4 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetuksen (EU) 2022/245328 taulukko 1: Ympäristöön liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot ja taulukko 2: Yhteiskuntaan liittyvää riskiä koskevat laadulliset tiedot | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen kemikaalien tuotantoon liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan ii alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 9 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen kiistanalaisiin aseisiin liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iii alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 14 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta, delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 SBM-1 Osallistuminen tupakan viljelyyn ja tuotantoon liittyvään toimintaan 40 kohdan d alakohdan iv alakohta |  |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta, delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | Ei-olennainen |
ESRS E1-1 Siirtymäsuunnitelma ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä 14 kohta |  |  |  | Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohta | Olennainen | 46
ESRS E1-1 Pariisin sopimuksen mukaisten vertailuarvojen ulkopuolelle suljetut yritykset 16 kohdan g alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetuksen (EU) 2022/2453 lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan maturiteetin mukaan | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohdan d-g alakohta ja 12 artiklan 2 kohta |  | Olennainen | 46
ESRS E1-4 Kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet 34 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 4 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetuksen (EU) 2022/2453 lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Mukauttamismittarit | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 6 artikla |  | Olennainen | 46

|  | 89

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS E1-5 Fossiilisista lähteistä peräisin olevan energian kulutus eriteltynä lähteiden mukaan (vain ilmastovaikutuksiltaan merkittävät alat) 38 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 ja taulukon 2 indikaattori 5 |  |  |  | Olennainen | 49
ESRS E1-5 Energiankulutus ja energialähteiden yhdistelmä 37 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 5 |  |  |  | Olennainen | 49
ESRS E1-5 Energiaintensiteetti, joka liittyy toimintaan ilmastovaikutuksiltaan merkittävillä aloilla 40–43 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 6 |  |  |  | Olennainen | 49
ESRS E1-6 Kasvihuonekaasujen scope 1-, scope 2- ja scope 3 -bruttopäästöt ja kokonaispäästöt 44 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattorit 1 ja 2 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetuksen (EU) 2022/2453 lomake 1: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Vastuiden luottoluokka toimialan, päästöjen ja jäljellä olevan maturiteetin mukaan | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 5 artiklan 1 kohta, 6 artikla ja 8 artiklan 1 kohta |  | Olennainen | 50
ESRS E1-6 Kasvihuonekaasujen bruttopäästöjen intensiteetti 53–55 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 3 | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetuksen (EU) 2022/2453 lomake 3: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Mukauttamismittarit | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 8 artiklan 1 kohta |  | Olennainen | 51
ESRS E1-7 Kasvihuonekaasujen poistot ja päästöhyvitykset 56 kohta |  |  |  | Asetuksen (EU) 2021/1119 2 artiklan 1 kohta | Ei-olennainen |
ESRS E1-9 Vertailuarvosalkun alttius ilmastoon liittyville fyysisille riskeille 66 kohta |  |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |
ESRS E1-9 Rahallisten määrien erittely akuutin ja kroonisen fyysisen riskin mukaan 66 kohdan a alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpa noasetus (EU) 2022/2453, 46 ja 47 kohta; Lomake 5: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä fyysinen riski: Vastuut, joihin kohdistuu fyysinen riski |  |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |
ESRS E1-9 Sellaisten merkittävien omaisuuserien sijaintipaikka, joihin kohdistuu olennainen fyysinen riski 66 kohdan c alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2453, 34 kohta; Lomake 2: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Kiinteistövakuudelliset lainat – Vakuuden energiatehokkuus |  |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |

|  | 90

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS E1-9 Yrityksen kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo eriteltynä energiatehokkuusluokittain 67 kohdan c alakohta |  | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 449 a artikla; komission täytäntöönpano asetus (EU) 2022/2453, 34 kohta; Lomake 2: Kaupankäyntivaraston ulkopuoliset erät – Ilmastonmuutokseen liittyvä siirtymäriski: Kiinteistövakuudelliset lainat – Vakuuden energiatehokkuus |  |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |
ESRS E1-9 Ilmastoon liittyvien mahdollisuuksien huomioiminen salkussa 69 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1818, liite II |  | Vaiheittain käyttöön otettava tiedonanto- vaatimus |
ESRS E2-4 Kunkin sellaisen ilmaan, veteen ja maaperään päätyvän epäpuhtauden määrä, joka mainitaan E-PRTR- asetuksen (epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskeva eurooppalainen rekisteri) liitteen II luettelossa 28 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 8, taulukon 2 indikaattorit 1, 2 ja 3 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E3-1 Vesivarat ja merten luonnonvarat 9 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 7 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E3-1 Kohdennetut toimintaperiaatteet 13 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 8 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E3-1 Merien ja valtamerten kestävyys 14 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E3-4 Kierrätetyn ja uudelleenkäytetyn veden kokonaismäärä 28 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.2 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E3-4 Kokonaisvedenkulutus kuutiometreinä oman toiminnan liikevoittoa kohti laskettuna 29 kohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 6.1 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan a alakohdan i alakohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 7 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 10 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 – IRO-1 – E4 16 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 14 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E4-2 Kestävät maata tai maataloutta koskevat käytännöt tai toimintaperiaatteet 24 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 11 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E4-2 Kestävät meriin liittyvät käytännöt tai toimintaperiaatteet 24 kohdan c alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 12 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E4-2 Metsäkatoon puuttumista koskevat toimintaperiaatteet 24 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 15 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS E5-5 Kierrättämätön jäte 37 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 2 indikaattori 13 |  |  |  | Olennainen | 58
ESRS E5-5 Vaarallinen jäte ja radioaktiivinen jäte kohta 39 | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 9 |  |  |  | Olennainen | 58, 59

|  | 91

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS 2 – SBM-3 – S1 Pakkotyötapausten riski 14 kohdan f alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 13 |  |  |  | Olennainen | 61
ESRS 2 – SBM-3 – S1 Lapsityövoimatapausten riski 14 kohdan g alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 12 |  |  |  | Olennainen | 61
ESRS S1-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 20 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Olennainen | 62, 83
ESRS S1-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt 21 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 62
ESRS S1-1 Ihmiskaupan ehkäisemistä koskevat prosessit ja toimenpiteet 22 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 11 |  |  |  | Olennainen | 62
ESRS S1-1 työtapaturmien ehkäisemistä koskevat toimintaperiaatteet tai hallintajärjestelmä 23 kohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 1 |  |  |  | Olennainen | 66, 67
ESRS S1-3 Epäkohtien tai valitusten käsittelyjärjestelmät 32 kohdan c alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 5 |  |  |  | Olennainen | 64, 65
ESRS S1-14 Kuolemantapausten lukumäärä ja työtapaturmien lukumäärä ja osuus 88 kohdan b ja c alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 2 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 68
ESRS S1-14 Loukkaantumisten, onnettomuuksien, kuolemantapausten tai sairauksien vuoksi menetettyjen päivien määrä 88 kohdan e alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 3 |  |  |  | Olennainen | 68
ESRS S1-16 Sukupuolten välinen tasoittamaton palkkaero 97 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 1 indikaattori 12 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 69
ESRS S1-16 Toimitusjohtajan suhteettoman suuri palkka 97 kohdan b alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 8 |  |  |  | Olennainen | 69
ESRS S1-17 Syrjintätapaukset 103 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattori 7 |  |  |  | Olennainen | 69
ESRS S1-17 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n periaatteiden noudattamatta jättäminen 104 kohdan a alakohta | Liitteen I taulukon 1 indikaattori 10 ja taulukon 3 indikaattori 14 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Ei-olennainen |
ESRS 2 – SBM-3 – S2 Huomattava lapsityövoiman tai pakkotyön käytön riski arvoketjussa 11 kohdan b alakohta | Liitteen I taulukon 3 indikaattorit 12 ja 13 |  |  |  | Olennainen | 72, 73
ESRS S2-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Olennainen | 73
ESRS S2-1 Arvoketjun työntekijöihin liittyvät toimintaperiaatteet 18 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattorit 11 ja 4 |  |  |  | Olennainen | 73

|  | 92

Tiedonantovaatimus ja siihen liittyvä tietopiste | Viittaus tiedonantovelvoite- asetukseen | Pilari III -viittaus (vakavaraisuusasetus) | Viittaus vertailuarvoasetukseen | Viittaus EU:n ilmastolakiin | Olennaisuus | Sivu
ESRS S2-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 19 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Ei-olennainen |
ESRS S2-1 Kansainvälisen työjärjestön kahdeksan perusyleissopimuksen käsittelemiä aiheita koskevat due diligence -käytännöt 19 kohta |  |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 73, 74, 75
ESRS S2-4 Arvoketjun alku- ja loppupäähän liittyvät ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Olennainen | 75
ESRS S3-1 Ihmisoikeuspoliittiset sitoumukset 16 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS S3-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden, ILO:n periaatteiden tai OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Ei-olennainen |
ESRS S3-4 Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 36 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS S4-1 Kuluttajiin ja loppukäyttäjiin liittyvät toimintaperiaatteet kohta 16 | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 9 ja taulukon 1 indikaattori 11 |  |  |  | Olennainen | 78, 79, 80
ESRS S4-1 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden ja OECD:n toimintaohjeiden noudattamatta jättäminen 17 kohta | Liitteen 1 taulukon 1 indikaattori 10 |  | Delegoidun asetuksen (EU) 2020/1816 liite II; delegoidun asetuksen (EU) 2020/1818 12 artiklan 1 kohta |  | Ei-olennainen |
ESRS S4-4 Ihmisoikeusongelmat ja ihmisoikeuksien loukkaukset 35 kohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 14 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS G1-1 Korruption vastainen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus 10 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 15 |  |  |  | Ei-olennainen |
ESRS G1-1 Väärinkäytösten paljastajien suojelu 10 kohdan d alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 6 |  |  |  | Olennainen | 83, 84
ESRS G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevien lakien rikkomisesta määrätyt sakot 24 kohdan a alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 17 |  | Delegoitu asetus (EU) 2020/1816, liite II |  | Olennainen | 85
ESRS G1-4 Korruption ja lahjonnan torjuntaa koskevat normit 24 kohdan b alakohta | Liitteen 1 taulukon 3 indikaattori 16 |  |  |  | Ei-olennainen |

|  | 93

TILINPÄÄTÖS

Konsernitilinpäätös (IFRS) ........................................... | 94
Konsernin tuloslaskelma ................................................ | 94
Konsernin laaja tuloslaskelma | 94
Konsernitase ................................................................... | 95
Konsernin rahavirtalaskelma ......................................... | 96
Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista ....... | 97
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot ................................. | 98
1. Yleiset laadintaperiaatteet ................................. | 98
1.1 Yrityksen perustiedot ........................................... | 98
1.2 Laatimisperusta .................................................... | 98
1.3 Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset ..... | 98
1.4 Keskeiset harkintaan perustuvat ratkaisut tilinpäätöksen laatimisperiaatteita sovellettaessa .. | 99
1.5 Konsolidointiperiaatteet ..................................... | 99
1.6 Lopetetut toiminnot ja myytävänä oleviksi luokitellut pitkäaikaiset omaisuuserät ja niihin liittyvät velat .............................................................. | 100
1.7 Uudet IFRS-standardit ja IFRIC-tulkinnat sekä uusien ja uudistettujen standardien vaikutukset .... | 101
2. Taloudellinen tulos ............................................... | 102
2.1 Tuloutusperiaatteet ............................................. | 102
2.2 Segmenttitiedot ................................................... | 102
2.3 Materiaalit ja palvelut ......................................... | 111
2.4 Liiketoiminnan muut tuotot ................................ | 111
2.5 Liiketoiminnan kulut ............................................ | 111
2.6 Liikevoittoon kirjatut valuuttakurssierot ........... | 112
2.7 Tuloverot .............................................................. | 112

2.8 Osakekohtainen tulos ......................................... | 115
2.9 Rahavirtalaskelman lisätiedot ............................ | 115
3. Sidottu pääoma .................................................... | 116
3.1 Yritysostot ............................................................ | 116
3.2 Aineelliset hyödykkeet ........................................ | 119
3.3 Aineettomat hyödykkeet .................................... | 120
3.4 Vuokrasopimukset .............................................. | 124
3.5 Vaihto-omaisuus ................................................. | 126
3.6 Myyntisaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset ..................................................................... | 127
3.7 Eläkesaamiset ...................................................... | 128
3.8 Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä ............ | 132
3.9 Varaukset ............................................................. | 133
4. Pääomarakenne ja rahoitusriskit ....................... | 134
4.1 Pääoman hallinta ................................................. | 134
4.2 Oma pääoma ....................................................... | 137
4.3 Rahoitusriskit ....................................................... | 138
4.4 Rahoitustuotot ja -kulut ..................................... | 144
4.5 Rahoitusvarat ja -velat arvostusryhmittäin ....... | 145
4.6 Vastuusitoutumukset .......................................... | 149
5. Muut ....................................................................... | 150
5.1 Tytäryritykset, osakkuus- ja yhteisyritykset sekä suhteellisesti yhdisteltävät keskinäiset kiinteistöyhtiöt ........................................................... | 150
5.2 Lähipiiritapahtumat ............................................. | 152
5.3 Osakepalkitseminen ........................................... | 154

5.4 Riita-asiat sekä oikeus- ja viranomaisprosessit | 156
5.5 Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat ............. | 156
Emoyhtiön tilinpäätös (FAS) ........................................ | 157
Allekirjoitukset .............................................................. | 173
Tilintarkastuskertomus ................................................ | 174
Kestävyysselvityksen varmennuskertomus .............. | 178
ESEF-varmennusraportti .............................................. | 181

|  | 94

KONSERNITILINPÄÄTÖS (IFRS)
Konsernin tuloslaskelma

Milj. € | Liite | 1.1.-31.12.2024 | 1.1.-31.12.2023
Liikevaihto | 2.1 | 11 920,1 | 11 783,8
Materiaalit ja palvelut | 2.3 | -10 184,1 | -10 035,0
Varaston muutos |  | -21,6 | -72,0
Liiketoiminnan muut tuotot | 2.4 | 994,6 | 975,2
Henkilöstökulut | 2.5 | -842,5 | -786,6
Poistot ja arvonalentumiset | 3.2 3.3 | -247,9 | -184,0
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | 3.4 | -375,5 | -353,2
Liiketoiminnan muut kulut | 2.5 | -684,5 | -651,8
Osuus yhteisyritysten tuloksista |  | 20,9 | 19,0
Liikevoitto |  | 579,5 | 695,4
Korkotuotot ja muut rahoitustuotot | 4.4 | 17,7 | 16,9
Korkokulut ja muut rahoituskulut | 4.4 | -49,5 | -26,3
Leasingvelkojen korkokulut | 4.4 | -78,6 | -73,4
Valuuttakurssierot | 4.4 | -1,3 | -1,1
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | 4.4 | -111,7 | -83,9
Osuus osakkuusyritysten tuloksista |  | 3,8 | 2,1
Tulos ennen veroja |  | 471,5 | 613,5
Tuloverot | 2.7 | -92,0 | -118,0
Tilikauden tulos |  | 379,6 | 495,6
Tilikauden tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 379,1 | 495,6
Määräysvallattomille omistajille |  | 0,4 | -
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta tuloksesta laskettu osakekohtainen tulos (€) |  |  |
Laimentamaton ja laimennettu, konserni yhteensä, € | 2.8 | 0,95 | 1,25

Konsernin laaja tuloslaskelma

Milj. € | Liite | 1.1.-31.12.2024 | 1.1.-31.12.2023
Konsernin tilikauden tulos |  | 379,6 | 495,6
Erät, joita ei myöhemmin siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 2.7 3.7 | 37,6 | -5,5
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |
Ulkomaiseen yksikköön liittyvät muuntoerot | 2.7 | -31,6 | -19,5
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten laajan tuloksen eristä | 2.7 | 0,5 | -1,8
Rahavirran suojauksen arvonmuutos | 2.7 | -7,7 | -31,0
Tilikauden laajan tuloksen erät verojen jälkeen yhteensä |  | -1,2 | -57,9
Tilikauden laaja tulos |  | 378,3 | 437,7
Tilikauden laajan tuloksen jakautuminen |  |  |
Emoyhtiön omistajille |  | 377,9 | 437,7
Määräysvallattomille omistajille |  | 0,4 | -

|  | 95

Konsernitase

Milj. € | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
VARAT |  |  |
Pitkäaikaiset varat |  |  |
Aineelliset hyödykkeet | 3.2 | 2 403,3 | 2 055,6
Liikearvo | 3.3 | 643,0 | 663,7
Aineettomat hyödykkeet | 3.3 | 234,2 | 211,4
Käyttöoikeusomaisuuserät | 3.4 | 1 867,7 | 1 816,9
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä | 3.8 5.1 | 239,7 | 232,8
Muut sijoitukset | 4.3 4.5 | 14,8 | 14,0
Pitkäaikaiset saamiset | 4.3 4.5 | 65,9 | 71,4
Laskennalliset verosaamiset | 2.7 | 16,9 | 13,7
Eläkesaamiset | 3.7 | 127,5 | 79,6
Pitkäaikaiset varat yhteensä |  | 5 612,9 | 5 159,1
Lyhytaikaiset varat |  |  |
Vaihto-omaisuus | 3.5 | 1 101,5 | 1 083,9
Korolliset saamiset | 3.6 4.5 | 4,2 | 4,3
Myyntisaamiset | 3.6 4.3 4.5 | 957,9 | 970,5
Tuloverosaamiset | 3.6 | 12,9 | 6,6
Muut korottomat saamiset | 3.6 4.5 | 287,1 | 302,6
Muut rahoitusvarat | 4.3 4.5 | 15,0 | 15,4
Rahavarat | 4.5 | 473,1 | 211,9
Lyhytaikaiset varat yhteensä |  | 2 851,7 | 2 595,2
Myytävänä oleviksi luokitellut pitkäaikaiset omaisuuserät |  | 6,6 | -
Varat yhteensä |  | 8 471,2 | 7 754,3

Milj. € | Liite | 31.12.2024 | 31.12.2023
OMA PÄÄOMA JA VELAT |  |  |
Osakepääoma | 4.2 | 197,3 | 197,3
Ylikurssirahasto | 4.2 | 197,8 | 197,8
Muut rahastot | 4.2 | 266,8 | 266,9
Muuntoerot | 4.2 | -103,3 | -71,7
Arvonmuutosrahasto | 4.2 | -3,4 | 4,3
Omat osakkeet |  | -22,8 | -26,7
Kertyneet voittovarat |  | 2 189,7 | 2 190,6
Oma pääoma |  | 2 722,1 | 2 758,4
Määräysvallattomien omistajien osuus |  | 12,9 | -
Oma pääoma yhteensä |  | 2 734,9 | 2 758,4
Pitkäaikaiset velat |  |  |
Korolliset pitkäaikaiset velat | 4.3 4.5 4.6 | 1 054,0 | 690,7
Leasingvelat | 4.5 4.6 | 1 628,8 | 1 647,2
Korottomat pitkäaikaiset velat | 4.3 4.5 | 42,8 | 24,5
Laskennalliset verovelat | 2.7 | 76,3 | 70,9
Varaukset | 3.9 | 6,3 | 6,9
Pitkäaikaiset velat yhteensä |  | 2 808,1 | 2 440,2
Lyhytaikaiset velat |  |  |
Korolliset lyhytaikaiset velat | 4.3 4.5 4.6 | 291,3 | 98,5
Leasingvelat | 4.5 4.6 | 422,2 | 350,6
Ostovelat | 4.3 4.5 | 1 404,4 | 1 418,3
Muut korottomat velat | 4.3 4.5 | 342,4 | 250,0
Tuloverovelat |  | 12,2 | 11,2
Siirtovelat | 4.3 4.5 | 442,4 | 415,1
Varaukset | 3.9 | 13,2 | 12,0
Lyhytaikaiset velat yhteensä |  | 2 928,1 | 2 555,7
Myytävänä oleviksi luokiteltuihin pitkäaikaisiin omaisuuseriin liittyvät velat |  | 0,1 | -
Velat yhteensä |  | 5 736,3 | 4 995,9
Oma pääoma ja velat yhteensä |  | 8 471,2 | 7 754,3

|  | 96

Konsernin rahavirtalaskelma

Milj. € | Liite | 1.1.-31.12.2024 | 1.1.-31.12.2023
Liiketoiminnan rahavirta |  |  |
Tulos ennen veroja |  | 471,5 | 613,5
Oikaisut |  |  |
Suunnitelman mukaiset poistot |  | 207,4 | 184,0
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset |  | 375,5 | 353,2
Rahoitustuotot ja -kulut |  | 33,1 | 10,5
Leasingvelkojen korkokulut |  | 78,6 | 73,4
Muut oikaisut | 2.9 | 22,2 | -10,8
|  | 716,9 | 610,3
Käyttöpääoman muutos |  |  |
Lyhytaikaisten korottomien saamisten lisäys (-) / vähennys (+) |  | 43,8 | 69,3
Vaihto-omaisuuden lisäys (-) / vähennys (+) |  | 25,5 | 58,3
Lyhytaikaisten korottomien velkojen lisäys (+) / vähennys (-) |  | -44,8 | -137,1
|  | 24,5 | -9,5
Maksetut korot ja muut rahoituskulut |  | -45,6 | -24,9
Maksetut korot leasingveloista |  | -78,6 | -73,4
Saadut korot |  | 16,9 | 15,0
Saadut osingot ja pääomanpalautukset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä |  | 22,3 | 24,4
Saadut osingot muilta |  | 0,5 | 2,4
Maksetut verot |  | -120,2 | -108,3
Liiketoiminnan nettorahavirta, yhteensä |  | 1 008,2 | 1 049,5

Milj. € | Liite | 1.1.-31.12.2024 | 1.1.-31.12.2023
Investointien rahavirta |  |  |
Investoinnit tytäryritysosakkeisiin vähennettynä hankintahetken rahavaroilla | 3.1 | -151,6 | -140,1
Investoinnit pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltäviin sijoituksiin |  | -0,1 | -
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin | 2.9 | -491,4 | -539,2
Tytäryritysten ja liiketoimintojen luovutustulot vähennettynä luovutushetken rahavaroilla |  | - | 9,9
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutustulot |  | 45,0 | 24,8
Muiden sijoitusten luovutustulot |  | 0,0 | 0,1
Lainasaamisten ja muiden rahoitusvarojen lisäys (-) / vähennys (+) |  | 0,5 | 54,3
Investointien nettorahavirta, yhteensä |  | -597,5 | -590,2
Rahoituksen rahavirta |  |  |
Korollisten velkojen lisäys (+) / vähennys (-) | 4.1 | 534,0 | 283,4
Leasingvelkojen lyhennykset | 3.4 4.1 | -370,9 | -354,3
Korollisten saamisten lisäys (-) / vähennys (+) | 4.1 | 3,9 | 2,2
Maksetut osingot |  | -320,3 | -430,3
Muut erät |  | 3,5 | 6,8
Rahoituksen nettorahavirta, yhteensä |  | -149,8 | -492,2
Rahavarojen muutos |  | 260,9 | -32,9
Rahavarat 1.1. | 4.5 | 211,9 | 245,5
Muuntoero-oikaisu ja arvonmuutos |  | 0,3 | -0,7
Rahavarat 31.12. | 4.5 | 473,1 | 211,9

|  | 97

Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista

Milj. € | Osakepääoma | Rahastot | Muuntoerot | Arvonmuutos- rahasto | Omat osakkeet | Kertyneet voittovarat | Määräys- vallattomien omistajien osuus | Yhteensä
Oma pääoma 1.1.2024 | 197,3 | 464,7 | -71,7 | 4,3 | -26,7 | 2 190,6 | - | 2 758,4
Osakeperusteiset maksut |  |  |  |  | 3,9 |  |  | 3,9
Osingonjako |  |  |  |  |  | -405,9 |  | -405,9
Määräysvallattomien omistajien osuuden lisäys |  |  |  |  |  | -17,0 | 12,4 | -4,5
Muut muutokset |  | -0,0 | - |  |  | 4,8 |  | 4,8
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä |  | -0,0 | - |  | 3,9 | -418,1 | 12,4 | -401,8
Laajan tuloksen erät |  |  |  |  |  |  |  |
Kauden tulos |  |  |  |  |  | 379,1 | 0,4 | 379,6
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot |  |  |  |  |  | 37,6 |  | 37,6
Ulkomaiseen yksikköön liittyvät muuntoerot |  |  | -31,6 |  |  | - | 0,0 | -31,6
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten muista laajan tuloksen eristä |  |  |  | - |  | 0,5 |  | 0,5
Rahavirran suojauksen arvonmuutos |  |  |  | -7,7 |  | - |  | -7,7
Kauden muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen yhteensä |  |  | -31,6 | -7,7 |  | 38,1 | 0,0 | -1,2
Kauden laaja tulos yhteensä |  |  | -31,6 | -7,7 |  | 417,2 | 0,4 | 378,3
Oma pääoma 31.12.2024 | 197,3 | 464,7 | -103,3 | -3,4 | -22,8 | 2 189,7 | 12,9 | 2 734,9
Oma pääoma 1.1.2023 | 197,3 | 464,7 | -52,2 | 35,3 | -28,1 | 2 125,2 | - | 2 742,2
Osakeperusteiset maksut |  |  |  |  | 1,4 |  |  | 1,4
Osingonjako |  |  |  |  |  | -429,6 |  | -429,6
Muut muutokset |  | -0,0 | -0,0 |  |  | 6,7 |  | 6,7
Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä |  | -0,0 | -0,0 |  | 1,4 | -422,8 | - | -421,5
Laajan tuloksen erät |  |  |  |  |  |  |  |
Kauden tulos |  |  |  |  |  | 495,6 | - | 495,6
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot |  |  |  |  |  | -5,5 |  | -5,5
Ulkomaiseen yksikköön liittyvät muuntoerot |  |  | -19,5 |  |  | - | - | -19,5
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten muista laajan tuloksen eristä |  |  |  | - |  | -1,8 |  | -1,8
Rahavirran suojauksen arvonmuutos |  |  |  | -31,0 |  | - |  | -31,0
Kauden muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen yhteensä |  |  | -19,5 | -31,0 |  | -7,3 | - | -57,9
Kauden laaja tulos yhteensä |  |  | -19,5 | -31,0 |  | 488,2 | - | 437,7
Oma pääoma 31.12.2023 | 197,3 | 464,7 | -71,7 | 4,3 | -26,7 | 2 190,6 | - | 2 758,4

Lisätietoja osakepääomasta ja rahastoista on esitetty liitteessä 4.2 ja osakepalkkiojärjestelmistä liitteessä 5.3. Laajan tuloksen eriin liittyvät laskennalliset verot on esitetty liitteessä 2.7.

|  | 98

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
1. YLEISET LAADINTAPERIAATTEET
Konser nitilinpäätöksen liitetiedot on ryhmitelty osioihin
niiden aiheen mukaisiksi asiakokonaisuuksiksi. Yleinen
tilinpäätöksen laadintaperusta on kerrottu osana
tilinpäätöksen laadintaperiaatteita, kun taas sellaiset
laadintaperiaatteet, jotka liittyvät läheisesti johonkin
tiettyyn liitetietoon, on esitetty osana kyseistä liitetietoa.
Jokaisen osa-alueen liitetiedot sisältävät olennaisen
taloudellisen informaation, laatimisperiaatteet sekä
keskeiset arviot ja harkintaan perustuvat ratkaisut.
1.1 Yrityksen perustiedot
Kesko on suomalainen kaupan alan pörssiyhtiö. Keskon
ketjutoimintaan kuuluu noin 1 700 kauppaa Suomessa,
Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa,
Liettuassa sekä Puolassa.
Kesko-konsernin raportoitavat segmentit muodostuvat
konsernin toimialoista, joita ovat päivittäistavarakauppa,
rakentamisen ja talotekniikan kauppa sekä autokauppa.
Konsernin emoyhtiö Kesko Oyj on suomalainen, Suomen
lakien mukaan perustettu julkinen osakeyhtiö, jonka Y-
tunnus on 0109862-8. Yhtiön kotipaikka on Helsinki, Suomi
ja sen rekisteröity osoite on PL 1, 00016 KESKO, Suomi.
Kesko Oyj:n ja konsernitilinpäätöksen jäljennös on
saatavissa Kesko Oyj:ltä osoitteesta Työpajankatu 12,
Helsinki, Suomi sekä internet-osoitteesta www.kesko.fi.
Keskon hallitus on 4.2.2025 hyväksynyt tämän
tilinpäätöksen julkistettavaksi.
Kesko julkaisee internet-sivuillaan taloudellisen katsauksen
ESEF-vaatimusten mukaisena XHTML-tiedostona.
Tilintarkastusyhteisö Deloitte Oy on antanut yhtiölle ISAE
3000 -standardin (uudistettu) mukaisen riippumattoman
tilintarkastajan kohtuullisen varmuuden antavan raportin
Keskon ESEF-tilinpäätöksestä.
1.2 Laatimisperusta
Keskon konsernitilinpäätös on laadittu EU:ssa
sovellettavaksi hyväksyttyjen kansainvälisten
tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting
Standards, IFRS) mukaisesti ja sitä laadittaessa on
noudatettu 31.12.2024 voimassa olevia IAS- ja IFRS-
standardeja sekä SIC- ja IFRIC-tulkintoja. Kansainvälisillä
tilinpäätösstandardeilla tarkoitetaan Suomen
kirjanpitolaissa ja sen nojalla annetuissa säännöksissä EU:n
asetuksessa (EY) N:o 1606/2002 säädetyn menettelyn
mukaisesti EU:ssa sovellettavaksi hyväksyttyjä standardeja
ja niistä annettuja tulkintoja. Konserni on soveltanut uusia ja
muuttuneita standardeja, jotka ovat tulleet voimaan
1.1.2024 alkaneella tilikaudella. Olemassa oleviin
standardeihin tehdyillä parannuksilla ja muutoksilla ei ole
ollut vaikutusta konsernin tilinpäätökseen.
Konsernitilinpäätöksessä ei ole sovellettu vapaaehtoisesti
tilinpäätösstandardeja ennen niiden voimaantuloa.
Konsernitilinpäätöksen liitetiedot sisältävät myös
suomalaisen kirjanpito- ja yhteisölainsäädännön mukaisia
vaatimuksia.
Konsernitilinpäätös esitetään miljoonina euroina ja se on
laadittu alkuperäisiin hankintamenoihin perustuen lukuun
ottamatta jäljempänä mainittuja, standardien edellyttämällä
tavalla käypään arvoon arvostettuja eriä.
1.3 Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja
oletukset
Laadittaessa konsernitilinpäätöstä kansainvälisten
tilinpäätöskäytäntöjen mukaisesti joudutaan tekemään
tulevaisuuteen liittyviä arvioita ja oletuksia, jotka vaikuttavat
omaisuus- ja velkaerien, vastuiden sekä tuottojen ja kulujen
määriin. Toteumat voivat poiketa tehdyistä arvioista ja
olettamuksista.
Ilmastoriskien vaikutusta on arvioitu konsernin
liiketoimintojen ja konsernitilinpäätöksen kannalta.
Ilmastonmuutoksen aiheuttamia riskejä Keskolle arvioidaan
valittujen ilmastoskenaarioiden perusteella. Kesko-
konsernissa ei ole tunnistettu sellaisia liiketoimintoja, joihin
liittyisi olennaisia ilmastoriskejä toiminnan jatkuvuuden tai
omaisuuserien arvostuksen näkökulmasta. Kesko omistaa ja
hallinnoi vuokrasopimuksin merkittävää määrää kiinteistöjä
kaikissa toimintamaissa. Yksittäisiin omaisuuseriin saattaa
kohdistua vahinkoriskejä tai investointitarpeita esimerkiksi
sään ääri-ilmiöistä johtuen.
Tehtyjä arvioita ja harkintaan perustuvia ratkaisuja
arvioidaan jatkuvasti, ja ne perustuvat aikaisempaan
kokemukseen ja muihin tekijöihin, kuten tulevaisuuden

|  | 99

tapahtumia koskeviin odotuksiin, joiden uskotaan olevan
olosuhteet huomioon ottaen kohtuullisia.
Konsernitilinpäätöksen laadinnassa tehdyt keskeiset
kirjanpidolliset arviot ja oletukset on kuvattu tarkemmin
vastaavissa liitteissä.
• Tuloverot (liite 2.7)
• Yritysostot (liite 3.1)
• Aineettomat hyödykkeet (liite 3.3)
• Vuokrasopimukset (liite 3.4)
• Vaihto-omaisuus (liite 3.5)
• Myyntisaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset (liite 3.6)
• Eläkesaamiset (liite 3.7)
• Varaukset (liite 3.9)
1.4 Keskeiset harkintaan perustuvat
ratkaisut tilinpäätöksen laatimisperiaatteita
sovellettaessa
Konsernin johto tekee harkintaan perustuvia ratkaisuja,
jotka koskevat tilinpäätöksessä laatimisperiaatteiden
valintaa ja niiden soveltamista. Johto on käyttänyt harkintaa
tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden soveltamisessa
tuloslaskelmassa tuottojen esittämistapaan liittyen (liite 2.1),
määräysvallan olemassaolosta tytäryrityksiin liittyen (liite
1.5), saamisten arvostuksessa, uudelleenjärjestelyvarausten
määrittelyssä sekä vuokrasopimusten perusteella taseeseen
kirjattavien varojen ja velkojen arvostamisessa (liite 3.4).
1.5 Konsolidointiperiaatteet
Tytäryritykset
Konsernitilinpäätökseen on sisällytetty Kesko Oyj:n lisäksi
tytäryritykset, joissa konsernilla on määräysvalta.
Määräysvalta syntyy, kun konsernilla on yli puolet
tytäryrityksen äänivallasta tai sillä muutoin on määräysvalta.
Määräysvallalla tarkoitetaan altistumista sijoituskohteen
muuttuvalle tuotolle tai sitä, että sijoittaja on oikeutettu
kohteen muuttuvaan tuottoon ja se pystyy vaikuttamaan
tähän tuottoon käyttämällä sijoituskohdetta koskevaa
valtaansa. Hankitut tytäryritykset on yhdistelty
konsernitilinpäätökseen siitä ajankohdasta lähtien, jona
konserni on saanut määräysvallan ja siihen saakka, jolloin
määräysvalta lakkaa. Potentiaalisen äänivallan olemassaolo
on otettu huomioon määräysvallan syntymisen ehtoja
arvioitaessa silloin, kun potentiaaliseen määräysvaltaan
oikeuttavat instrumentit ovat toteutettavissa
tarkasteluajankohtana. Tytäryritykset on lueteltu
liitteessä 5.1.
Keskinäinen osakkeenomistus eliminoidaan
hankintamenomenetelmää käyttäen. Hankintameno
perustuu hankittujen varojen hankintahetken käypään
arvoon, liikkeeseen laskettuihin oman pääoman ehtoisiin
instrumentteihin ja velkoihin, jotka ovat syntyneet tai otettu
vastattavaksi kaupan toteutumisajankohtana. Hankinnan
kohteen yksilöitävissä olevat varat, velat ja ehdolliset velat
arvostetaan hankinta-ajankohdan käypään arvoon, josta ei
ole vähennetty määräysvallattomien omistajien osuutta.
Konsernin sisäiset liiketapahtumat, saamiset ja velat,
realisoitumattomat voitot ja sisäinen voitonjako on
eliminoitu konsernitilinpäätöstä laadittaessa.
Realisoitumattomia tappioita ei eliminoida, mikäli tappio
aiheutuu omaisuuserän arvonalentumisesta.
Määräysvallattomien omistajien osuus tilikauden tuloksesta
esitetään tuloslaskelmassa ja määräysvallattomille
omistajille kuuluva osuus omasta pääomasta esitetään
omana eränään taseessa oman pääoman osana.
Konserni käsittelee hankkimansa kiinteistöyhtiöt
omaisuuserien hankintana.
Osakkuusyritykset
Osakkuusyrityksiä ovat yritykset, joissa konsernilla on
huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Kesko-
konsernissa huomattava vaikutusvalta perustuu
osakeomistukseen tai sopimukseen, joka tuottaa
20−50% äänivallasta. Osakkuusyrityksiin tehdyt sijoitukset
käsitellään pääomaosuusmenetelmällä, ja alun perin ne
kirjataan hankintamenon määräisinä.
Konsernin osuus osakkuusyritysten hankinnan jälkeisistä
voitoista ja tappioista merkitään tuloslaskelmaan.
Sijoituksen kirjanpitoarvoa oikaistaan hankinnan jälkeen
kertyneillä muutoksilla. Jos konsernin osuus
osakkuusyrityksen tappiosta on yhtä suuri tai suurempi kuin
sen osuus osakkuusyrityksestä, konserni ei kirjaa lisää
tappiota.
Realisoitumattomat voitot konsernin ja osakkuusyritysten
välillä eliminoidaan konsernin omistusosuutta vastaavasti.
Myös realisoitumattomat tappiot eliminoidaan, ellei
liiketapahtuma anna viitteitä omaisuuserän
arvonalentumisesta. Osakkuusyrityksiltä saatu osinko
vähennetään konsernin tuloksesta ja osakkeiden
hankintamenosta. Osakkuusyrityssijoitus sisältää
hankinnasta syntyneen liikearvon. Liikearvoa ei poisteta.
Yhteisjärjestelyt
Yhteisjärjestelyt ovat järjestelyitä, joissa kahdella tai
useammalla osapuolella on yhteinen, sopimukseen
perustuva määräysvalta. Yhteinen määräysvalta vallitsee
vain silloin, kun merkityksellisiä toimintoja koskevat
päätökset edellyttävät määräysvallan jakavien osapuolten

|  | 100

yksimielistä hyväksymistä. Yhteisyritys on yhteisjärjestely,
jonka mukaan osapuolilla, joilla on järjestelyssä yhteinen
määräysvalta, on oikeuksia järjestelyn nettovarallisuuteen.
Yhteisyrityksiin tehdyt sijoitukset käsitellään
pääomaosuusmenetelmällä, ja alun perin ne kirjataan
hankintamenon määräisinä.
Konsernin osuus yhteisyritysten hankinnan jälkeisistä
voitoista ja tappioista merkitään tuloslaskelmaan.
Sijoituksen kirjanpitoarvoa oikaistaan hankinnan jälkeen
kertyneillä muutoksilla. Jos konsernin osuus yhteisyrityksen
tappiosta on yhtä suuri tai suurempi kuin sen osuus
yhteisyrityksestä, konserni ei kirjaa lisää tappiota.
Realisoitumattomat voitot konsernin ja yhteisyritysten välillä
eliminoidaan konsernin omistusosuutta vastaavasti. Myös
realisoitumattomat tappiot eliminoidaan, ellei
liiketapahtuma anna viitteitä omaisuuserän
arvonalentumisesta. Yhteisyrityksiltä saatu osinko
vähennetään konsernin tuloksesta ja osakkeiden
hankintamenosta. Yhteisyrityssijoitus sisältää hankinnasta
syntyneen liikearvon. Liikearvoa ei poisteta.
Keskinäiset kiinteistöyhtiöt on yhdistelty yhteisinä
toimintoina omistusosuuden mukaan suhteellisesti rivi
riviltä. Yhdistelyssä huomioidaan erikseen konsernin osuus
keskinäisten kiinteistöyhtiöiden lainoista ja oman pääoman
rahastoista.
Osakkuus- ja yhteisyritykset ja suhteellisesti yhdisteltävät
keskinäiset kiinteistöyhtiöt on eritelty liitteessä 5.1.
Ulkomaan rahan määräiset erät
Konsernitilinpäätös on esitetty euroina, joka on konsernin
emoyhtiön toimintaympäristön valuutta ja esittämisvaluutta.
Euroalueen ulkopuolisten konserniyritysten tulosta ja
taloudellista asemaa koskevat luvut on käsitelty alun perin
kunkin yrityksen toimintaympäristön valuutassa.
Ulkomaan rahan määräiset liiketapahtumat on kirjattu
euroiksi käyttäen tapahtumapäivän kurssia. Ulkomaan rahan
määräiset saamiset ja velat on muunnettu euroiksi käyttäen
tilinpäätöspäivän kurssia. Ulkomaan rahan määräisistä
liiketapahtumista sekä saamisista ja veloista syntyneet
kurssivoitot ja -tappiot on kirjattu tuloslaskelmaan lukuun
ottamatta kurssieroja sellaisista monetaarisista eristä, jotka
ovat osa nettosijoitusta ulkomaiseen yksikköön tai niitä
lainojen kurssimuutoksia, jotka on määritetty suojaamaan
ulkomaista nettosijoitusta ja ovat siinä tehokkaita. Nämä
kurssierot kirjataan omaan pääomaan ja niiden muutokset
esitetään muina laajan tuloksen erinä. Kurssierot kirjataan
tuloslaskelmaan, kun kyseisestä yksiköstä tai ulkomaisen
nettosijoituksen suojauksesta luovutaan. Konsernilla ei ole
lainoja, jotka on määritetty suojaamaan ulkomaista
nettosijoitusta. Liiketoiminnan kurssivoitot ja -tappiot
sisältyvät vastaaviin eriin liikevoiton yläpuolelle.
Rahoituksellisia tapahtumia suojaavien valuuttatermiinien ja
-optioiden sekä valuuttamääräisten lainojen kurssivoitot ja
-tappiot sisältyvät rahoitustuottoihin ja -kuluihin.
Euroalueen ulkopuolisten konserniyritysten tuloslaskelmat
on muunnettu euroiksi raportointikauden keskikurssiin ja
taseet tilinpäätöspäivän kurssiin. Eri muuntokurssien
käytöstä syntyvä kurssiero, euroalueen ulkopuolisten
tytäryritysten hankintamenon eliminoinnista syntyvät
muuntoerot, osana nettosijoitusta ulkomaiseen yksikköön
käsiteltyjen monetaaristen erien kurssimuutokset sekä
nettosijoitusten suojaustulos kirjataan omaan pääomaan ja
muutokset esitetään muissa laajan tuloksen erissä.
Tytäryrityksen myynnin yhteydessä muuntoerot kirjataan
tuloslaskelmaan osana myyntivoittoa tai -tappiota.
Ulkomaisten yksiköiden hankinnasta syntynyt liikearvo ja
kyseisten ulkomaisten yksikköjen hankinnan yhteydessä
tehtyjen varojen ja velkojen käyvän arvon oikaisut on
käsitelty kyseisten ulkomaisten yksiköiden varoina ja
velkoina ja muunnettu euroiksi tilinpäätöspäivän kurssiin.
1.6 Lopetetut toiminnot ja myytävänä
oleviksi luokitellut pitkäaikaiset
omaisuuserät ja niihin liittyvät velat
Pitkäaikaiset omaisuuserät (tai luovutettavien erien ryhmät)
luokitellaan myytävänä oleviksi, kun niiden kirjanpitoarvoa
vastaava määrä tulee kertymään pääasiassa niiden
myynnistä ja myynti on erittäin todennäköinen. Jos niiden
kirjanpitoarvoa vastaava määrä tulee kertymään pääasiassa
niiden myynnistä sen sijaan, että se kertyisi niiden
jatkuvasta käytöstä, ne esitetään kirjanpitoarvoonsa tai
käypään arvoon vähennettynä myynnistä aiheutuvilla
menoilla sen mukaan, kumpi näistä on pienempi.
Tuloslaskelman vertailutietoja oikaistaan niiden toimintojen
osalta, jotka on luokiteltu lopetetuiksi viimeisimmän
esitettävän tilinpäätöskauden aikana. Lopetettujen
toimintojen tulos siirretään siten omalle rivilleen myös
vertailutietojen osalta. Tilikausilla 2024 ja 2023 konsernissa
ei ollut lopetettuja toimintoja.

|  | 101

1.7 Uudet IFRS-standardit ja IFRIC-tulkinnat
sekä uusien ja uudistettujen standardien
vaikutukset
Uusi IFRS 18, Tilinpäätöksen esittämistapa ja
tilinpäätöksessä esitettävät tiedot -standardi
Uusi tilinpäätöksen esittämistapaa ja esitettäviä tietoja
koskeva IFRS 18 -standardi julkaistiin 9.4.2024 ja se tulee
sovellettavaksi 1.1.2027 tai sen jälkeen alkavilta tilikausilta.
Vertailukauden tiedot tulee uudelleen luokitella vastaavasti.
Uusi standardi sisältää ohjeita erityisesti voittoa tai tappiota
osoittavan laskelman esittämiseen liittyen. Standardi
sisältää kaksi määriteltyä välisummaa ja loppusumman,
jotka tulee esittää voittoa tai tappiota osoittavassa
laskelmassa. Nämä ovat välisummat liikevoitto tai -tappio ja
voitto tai tappio ennen rahoitusta ja tuloveroja sekä
loppusumma voitto tai tappio. Standardin mukaan voittoa
tai tappiota osoittavaan laskelmaan sisällytettävät tuotot ja
kulut tulee luokitella johonkin viidestä ryhmästä:
liiketoiminnan ryhmä, sijoitusten ryhmä, rahoituksen ryhmä,
tuloverojen ryhmä ja lopetettujen toimintojen ryhmä. Lisäksi
standardi edellyttää johdon määrittelemien tunnuslukujen
esittämistä tilinpäätöksessä. Konserni arvioi, että uudella
standardilla tulee olemaan vaikutuksia voittoa tai tappiota
osoittavan laskelman esittämistapaan ja tilinpäätöksessä
esitettäviin tietoihin. Konserni tulee analysoimaan
muutostarpeet standardin vaatimusten mukaisesti.
1.1.2025 tai sen jälkeen voimaan astuvilla muilla vuosittaisilla
parannuksilla tai muutoksilla standardeihin ei arvioida
olevan merkittävää vaikutusta konsernitilinpäätökseen.

|  | 102

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
2. TALOUDELLINEN TULOS
2.1 Tuloutusperiaatteet
Laadintaperiaatteet
Konsernin tuloslaskelmassa liikevaihtoon luetaan asiakassopimuksiin perustuva tavaroiden
ja palveluiden sekä energian myynti. Palveluiden ja energian myynnin osuus liikevaihdosta ei
ole merkittävä. Konserni myy tuotteita kauppiaille ja muille yritysasiakkaille sekä harjoittaa
omaa vähittäismyyntiä. Tuotot tavaroiden ja palveluiden myynnistä tuloutetaan, kun asiakas
saa määräysvallan tavaraan tai palveluun. Asiakas saa määräysvallan, kun hän pystyy
ohjaamaan tavaran tai palvelun käyttöä ja saamaan siihen liittyvän hyödyn. Pääsääntöisesti
tavaroiden myynti on tuloutettavissa tavaran luovutushetkellä. Tuotot palveluista
tuloutetaan, kun palvelu suoritetaan. Myynti kauppiaille ja yritysasiakkaille on
laskutusmyyntiä. Myynti kuluttaja-asiakkaille on pääosin käteis- tai luottokorttimyyntiä.
Liikevaihtoa laskettaessa myyntituottoja oikaistaan välillisillä veroilla, myynnin oikaisuerillä
sekä valuuttamääräisen myynnin kurssieroilla. Suomessa K-Plussa-kanta-
asiakasjärjestelmään kuuluvissa liiketoiminnoissa myynnin oikaisueriin kirjataan kanta-
asiakasjärjestelmään liittyvät asiakashyvitykset osana myyntitapahtumaa. Vastaava myynti
tuloutetaan, kun asiakashyvitykset käytetään tai niiden voimassaolo lakkaa. Sopimukseen
perustuva velka merkitään taseeseen. Kanta-asiakashyvitykset vaikuttavat niiden
liiketoimintojen liikevaihtoon, jotka myöntävät Suomessa K-Plussa-kanta-asiakashyvityksiä
ja harjoittavat vähittäiskauppatoimintaa.
Liiketoiminnan muina tuottoina esitetään muut kuin asiakassopimukseen perustuvaan
suoritemyyntiin liittyvät tuotot, kuten vuokratuotot ja kauppiasyrittäjiltä veloitettavat
kauppapaikka- ja ketjumaksut sekä muut palvelukorvaukset ja provisiot. Kauppiasyrittäjiltä
veloitettavat maksut perustuvat yhteistyösopimukseen (ketjusopimus), jonka perusteella
kauppias harjoittaa liiketoimintaa ketjulle yhteisten toimintamallien ja tavoitteiden
mukaisesti. Kauppapaikkamaksu ja ketjumaksu ovat määrältään muuttuvia ja perustuvat
kauppiaan ketjusopimuksen nojalla harjoittaman liiketoiminnan kasvuun ja tuloksellisuuteen.
Ketjun markkinointimaksu ja tietojärjestelmämaksu ovat kustannusperusteisia veloituksia.
Liiketoiminnan muut tuotot on eritelty liitteessä 2.4.
Liiketoiminnan muissa tuotoissa esitetään myös aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden
luovutuksesta syntyvät voitot, liiketoimintojen myyntivoitot sekä kaupallisten valuuttariskien
suojaukseen käytettyjen johdannaisten realisoituneet ja realisoitumattomat voitot.
Korot kirjataan tuotoiksi ajan kulumisen perusteella efektiivisen koron menetelmää
käyttäen. Osingot tuloutetaan, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.
2.2 Segmenttitiedot
Laadintaperiaatteet
Konsernin raportoitavat segmentit muodostuvat konsernin toimialoista, jotka ovat
päivittäistavarakauppa, rakentamisen ja talotekniikan kauppa sekä autokauppa.
Segmentti-informaatio raportoidaan ylimmälle operatiiviselle päätöksentekijälle
toimitettavan sisäisen raportoinnin kanssa yhdenmukaisella tavalla. Ylimpänä operatiivisena
päätöksentekijänä, joka vastaa resurssien kohdistamisesta toimialoille, toimii
konsernijohtoryhmä. Raportoitavien toimintasegmenttien liikevaihto muodostuu
päivittäistavarakaupasta, rakentamisen ja talotekniikan kaupasta sekä autokaupasta.
Toimialojen välinen myynti tapahtuu markkinahintaan.
Konsernijohtoryhmä käyttää vaihtoehtoisia tunnuslukuja IFRS-tilinpäätöksen tunnuslukujen
rinnalla konsernin tulosraportoinnissa. Konsernijohtoryhmä arvioi toimialojen tulosta ja
kannattavuutta liikevoiton, vertailukelpoisen liikevoiton ja vertailukelpoisen sidotun
pääoman tuoton perusteella. Vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä lukuun ottamatta

|  | 103

johdon tulosraportointi vastaa konsernitilinpäätöksen laskentaperiaatteita. Rahoitustuottoja
ja -kuluja ei kohdisteta toimialoille, sillä konsernirahoitus hallinnoi konsernin rahavaroja ja
rahoitusvelkoja. Konsernin sisäisinä kauppoina tehtyjen valuuttatermiinien käypien arvojen
muutokset sekä realisoituneet voitot ja tappiot raportoidaan osana liiketoiminnan muita
tuottoja ja kuluja niiltä osin, kun ne suojaavat toimialojen valuuttariskiä.
Toimialan sidotun pääoman varat ja velat ovat sellaisia liiketoiminnan eriä, jotka voidaan
perustellusti kohdistaa toimialoille. Sidotun pääoman varat sisältävät aineelliset ja
aineettomat hyödykkeet, vuokrasopimuksista johtuvat käyttöoikeusomaisuuserät, osuudet
osakkuus- ja yhteisyrityksissä ja muut sijoitukset, eläkesaamiset, vaihto-omaisuuden,
myyntisaamiset ja muut korottomat saamiset, korolliset saamiset sekä myytävänä oleviksi
luokitellut omaisuuserät. Sidotun pääoman velat sisältävät ostovelat, osuuden muista
korottomista veloista ja varaukset. Konsernin kiinteistövarat ja niistä aiheutuvat tuotot ja
kulut on kohdistettu toimialoille. Sidottuun pääomaan eivät sisälly laskennalliset
verosaamiset ja -velat, käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat
valuuttatermiinien taseeseen merkittyä käypää arvoa lukuun ottamatta, rahavarat eivätkä
korolliset velat.
Segmenttitiedoissa noudatetaan samoja tuloutusperiaatteita kuin konsernin
tuloslaskelmassa ja konsernitaseessa. Tuloutusperiaatteet on esitetty liitteessä 2.1.
Keskon liiketoimintamallit
Keskon pääasiallinen liiketoimintamalli Suomen markkinoilla on ketjuliiketoimintamalli, jossa
itsenäiset K-kauppiaat harjoittavat vähittäiskauppaa Keskon vähittäiskauppaketjuissa, ja
yritysasiakaskauppa. Kesko johtaa kaupoista muodostuvien ketjujen toimintaa.
Ketjutoiminnalla var mistetaan parempi kilpailukyky ja K-kauppiaille edellytykset tavaroiden
hankintaan, valikoiman muodostamiseen, markkinointiin ja hintakilpailuun. Suomen
ulkopuolella liiketoiminta on pääsääntöisesti omaa vähittäiskauppaa ja yritysasiakaskauppaa.
Keskon tukkumyynti kauppiaille vuonna 2024 oli 45 % (46 %) Keskon liikevaihdosta.
Yritysasiakaskaupan osuus konsernin liikevaihdosta vuonna 2024 oli 37 % (39 %). Keskon
kuluttaja-asiakaskaupan osuus konsernin liikevaihdosta oli 18 % (15 %). Johdon mielestä
edellä esitetty kuvaa, kuinka taloudelliset tekijät vaikuttavat myyntituottojen ja rahavirtojen
luonteeseen, määrään, ajoittumiseen ja epävarmuuteen.
Uusi segmenttirakenne
Keskon toimialarakenteen sisältö ja segmenttiraportointi muuttui 1.4.2023 alkaen.
Urheilukauppa siirtyi osaksi autokaupan toimialaa. Aiemmin urheilukauppa on ollut osa
rakentamisen ja talotekniikan kaupan toimialaa. Vertailukausien tiedot on muutettu
vastaamaan uutta segmenttirakennetta.
Päivittäistavarakauppa
Päivittäistavarakauppa käsittää päivittäistavaroiden tukkukaupan ja yritysasiakaskaupan sekä
käyttötavaroiden vähittäiskaupan Suomessa. Suomessa on noin 1 100 K-kauppiaan
operoimaa K-ruokakauppaa, joista muodostuvat ruokakaupan vähittäiskauppaketjut
K-Citymarket, K-Supermarket ja K-Market. Neste K -ketju lopetettiin vuoden 2024 aikana.
Kespro on foodservice-palvelujen tarjoaja ja tukkukauppa Suomessa. K-Citymarketin
käyttötavarakaupan osalta Kesko toimii käyttötavaroiden vähittäismyyjänä Suomessa.
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa toimii tukku-, vähittäis- ja yritysasiakaskaupassa
Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Baltiassa ja Puolassa. Kesko osti 31.1.2024 90 %
Tanskassa toimivan Davidsen Koncernen A/S:n osakekannasta. Rautakaupassa Kesko toimii
kauppiasliiketoimintamallilla Suomessa. Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa Kesko toimii itse
vähittäiskauppiaana. Vähittäiskauppaketjut ovat K-Rauta (Suomi), K-Bygg (Ruotsi),
Byggmakker (Norja) ja Davidsen (Tanska). Ruotsissa K-Rauta-ketjun liiketoiminnan
uudelleenjärjestely saatiin päätökseen joulukuussa 2024. Loka-marraskuun 2024 aikana 8 K-
Rauta-kauppaa siirtyi K-Bygg-ketjuun. Rautakaupat palvelevat sekä kuluttajia että
ammattirakentajia. Tekninen kauppa tarjoaa yritysasiakkaille teknisen tukkukaupan LVI- ja
sähkötuotteita ja -palveluita. Teknisellä kaupalla on noin 140 toimipistettä Suomessa,
Ruotsissa, Norjassa, Puolassa ja Baltian maissa.
Autokauppa
Autokauppa käsittää uusien autojen, käytettyjen autojen, palvelujen sekä leasingin
liiketoiminnot. Uusien autojen liiketoiminnot harjoittavat Volkswagen-, Audi-, SEAT-,
CUPRA-, Porsche- ja Bentley-henkilöautojen sekä Volkswagen-hyötyautojen maahantuontia,
markkinointia ja vähittäiskauppaa Suomessa, sekä SEATin ja CUPRAn osalta maahantuontia
myös Baltiassa. Käytetyt autot -liiketoiminta hankkii käytettyjä autoja Suomesta ja ulkomailta
sekä harjoittaa niiden vähittäismyyntiä Suomessa. Palvelut-liiketoiminta tarjoaa huolto-,
vauriokorjaus-, varaosamyynti-, ja varustelupalveluita Suomessa. Leasingliiketoiminta tarjoaa

|  | 104

yksityis- ja yritysleasingpalveluita, ja lisäksi autokauppaan kuuluu mm. sähköautojen
latauspalvelua tarjoava K-Lataus. 1.9.2024 toteutui Autotalo Lohjan liiketoiminnan hankinta.
Vertailukaudella toteutui puolestaan kuorma- ja linja-automarkkinassa toimivan MAN-
liiketoiminnan myynti.
Autokaupan toimialaan sisältyy urheilukauppa Suomessa. Urheilukaupan ketjut ovat
Intersport ja Budget Sport.
Yhteiset toiminnot
Yhteiset toiminnot sisältävät konsernille yhteisiä tukitoimintoja.
Segmenttitiedot 2024
Tulos

Milj. € | Päivittäistavara- kauppa | Rakentamisen ja talotekniikan kauppa | Autokauppa | Yhteiset toiminnot | Yhteensä
Toimialan liikevaihto | 6 381,4 | 4 351,6 | 1 209,4 | 1,5 | 11 943,9
josta sisäistä | -16,1 | 0,2 | -7,3 | -0,7 | -23,9
Liikevaihto konsernin ulkopuolelta | 6 365,3 | 4 351,8 | 1 202,1 | 0,8 | 11 920,1
Liikevaihdon kehitys paikallisessa valuutassa ilman yritysostoja ja -myyntejä, % | 0,4 | -6,0 | -4,0 | - | -2,3
Liikevaihdon kehitys, % | 0,5 | 3,8 | -4,2 | - | 1,2
Toimialan muut tuotot | 813,0 | 144,1 | 29,0 | 12,7 | 998,7
josta sisäistä | -0,9 | -2,0 | 0,1 | -1,3 | -4,1
Liiketoiminnan muut tuotot konsernin ulkopuolelta | 812,0 | 142,1 | 29,1 | 11,3 | 994,6
Poistot | -108,6 | -76,9 | -31,4 | -31,0 | -247,9
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | -243,9 | -100,8 | -24,2 | -6,6 | -375,5
Osuudet yhteisyritysten tuloksista | - | 20,9 | - | - | 20,9
Liikevoitto | 420,9 | 116,3 | 69,3 | -26,9 | 579,5
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | -17,2 | -52,8 | -0,0 | -0,5 | -70,6
Vertailukelpoinen liikevoitto | 438,0 | 169,1 | 69,3 | -26,4 | 650,1
Rahoitustuotot ja -kulut |  |  |  |  | -111,7
Osuudet osakkuusyritysten tuloksista |  |  |  |  | 3,8
Tulos ennen veroja |  |  |  |  | 471,5

|  | 105

Varat ja velat

Milj. € | Päivittäistavara- kauppa | Rakentamisen ja talotekniikan kauppa | Autokauppa | Yhteiset toiminnot | Eliminoinnit | Yhteensä
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 1 697,0 | 1 215,9 | 286,5 | 82,4 | -1,3 | 3 280,5
Käyttöoikeusomaisuuserät | 1 258,9 | 472,3 | 78,6 | 57,9 | - | 1 867,7
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä ja muissa sijoituksissa | 6,2 | 160,8 | 0,1 | 88,1 | -0,6 | 254,5
Eläkesaamiset | 18,6 | 5,0 | - | 103,8 | - | 127,5
Vaihto-omaisuus | 285,8 | 586,0 | 229,7 | - | - | 1 101,5
Myyntisaamiset | 363,5 | 524,1 | 71,1 | 2,1 | -2,9 | 957,9
Muut korottomat saamiset | 71,5 | 197,5 | 24,2 | 45,5 | -31,5 | 307,2
Korolliset saamiset | 1,1 | - | - | 61,9 | - | 63,0
Myytävänä oleviksi luokitellut pitkäaikaiset omaisuuserät | - | 6,6 | - | - | - | 6,6
Sidottuun pääomaan sisältyvät varat | 3 702,7 | 3 168,1 | 690,1 | 441,7 | -36,3 | 7 966,3
Kohdistamattomat erät |  |  |  |  |  |
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  | 16,9
Muut rahoitusvarat |  |  |  |  |  | 15,0
Rahavarat |  |  |  |  |  | 473,1
Varat yhteensä | 3 702,7 | 3 168,1 | 690,1 | 441,7 | -36,3 | 8 471,2
Ostovelat | 603,4 | 736,3 | 52,3 | 14,6 | -2,2 | 1 404,4
Muut korottomat velat | 312,6 | 269,7 | 113,4 | 45,5 | -22,7 | 718,5
Varaukset | 1,1 | 5,2 | 12,6 | 0,5 | - | 19,5
Myytävänä oleviksi luokiteltuihin pitkäaikaisiin omaisuuseriin liittyvät velat | - | 0,1 | - | - | - | 0,1
Sidottuun pääomaan sisältyvät velat | 917,1 | 1 011,4 | 178,3 | 60,6 | -24,9 | 2 142,4
Kohdistamattomat erät |  |  |  |  |  |
Korolliset velat |  |  |  |  |  | 1 345,3
Leasingvelat |  |  |  |  |  | 2 051,0
Muut korottomat velat |  |  |  |  |  | 121,3
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  | 76,3
Velat yhteensä | 917,1 | 1 011,4 | 178,3 | 60,6 | -24,9 | 5 736,3
Sidottu pääoma yhteensä 31.12. | 2 785,6 | 2 156,7 | 511,8 | 381,1 | -11,4 | 5 823,8
Sidottu pääoma keskimäärin | 2 734,9 | 2 172,8 | 503,0 | 350,7 | -2,7 | 5 758,7
Sidotun pääoman tuotto, %, vertailukelpoinen | 16,0 | 7,8 | 13,8 | - | - | 11,3
Henkilöstön lukumäärä 31.12. | 8 257 | 7 341 | 1 752 | 959 |  | 18 309
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 6 346 | 6 538 | 1 556 | 908 |  | 15 347

|  | 106

Segmenttitiedot 2023
Tulos

Milj. € | Päivittäistavara- kauppa | Rakentamisen ja talotekniikan kauppa | Autokauppa | Yhteiset toiminnot | Yhteensä
Toimialan liikevaihto | 6 351,6 | 4 193,2 | 1 262,3 | -0,0 | 11 807,1
josta sisäistä | -16,5 | 0,9 | -7,4 | -0,3 | -23,3
Liikevaihto konsernin ulkopuolelta | 6 335,1 | 4 194,1 | 1 254,9 | -0,3 | 11 783,8
Liikevaihdon kehitys paikallisessa valuutassa ilman yritysostoja ja -myyntejä, % | 3,7 | -10,5 | 13,9 | - | -0,8
Liikevaihdon kehitys, % | 3,7 | -8,7 | 12,2 | - | -0,2
Toimialan muut tuotot | 803,6 | 135,8 | 29,3 | 10,6 | 979,3
josta sisäistä | -0,4 | -1,8 | 0,1 | -2,0 | -4,1
Liiketoiminnan muut tuotot konsernin ulkopuolelta | 803,2 | 133,9 | 29,4 | 8,7 | 975,2
Poistot | -93,6 | -30,8 | -28,6 | -31,0 | -184,0
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | -232,0 | -91,9 | -22,8 | -6,4 | -353,2
Osuudet yhteisyritysten tuloksista | - | 19,0 | - | - | 19,0
Liikevoitto | 443,6 | 201,9 | 82,4 | -32,6 | 695,4
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät | -1,3 | -10,5 | -0,1 | -4,8 | -16,7
Vertailukelpoinen liikevoitto | 444,8 | 212,5 | 82,6 | -27,8 | 712,0
Rahoitustuotot ja -kulut |  |  |  |  | -83,9
Osuudet osakkuusyritysten tuloksista |  |  |  |  | 2,1
Tulos ennen veroja |  |  |  |  | 613,5

|  | 107

Varat ja velat

Milj. € | Päivittäistavara- kauppa | Rakentamisen ja talotekniikan kauppa | Autokauppa | Yhteiset toiminnot | Eliminoinnit | Yhteensä
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 1 534,9 | 1 035,5 | 265,7 | 96,4 | -1,8 | 2 930,7
Käyttöoikeusomaisuuserät | 1 233,1 | 441,4 | 81,1 | 61,2 | - | 1 816,9
Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä ja muissa sijoituksissa | 5,5 | 155,7 | 0,1 | 86,2 | -0,6 | 246,8
Eläkesaamiset | 18,6 | 4,9 | - | 56,0 | - | 79,6
Vaihto-omaisuus | 271,9 | 578,2 | 233,8 | - | - | 1 083,9
Myyntisaamiset | 389,8 | 509,9 | 71,2 | 2,1 | -2,5 | 970,5
Muut korottomat saamiset | 80,3 | 189,2 | 28,1 | 35,9 | -15,6 | 318,0
Korolliset saamiset | 1,7 | 0,0 | - | 65,3 | - | 66,9
Sidottuun pääomaan sisältyvät varat | 3 535,9 | 2 914,9 | 680,0 | 403,1 | -20,6 | 7 513,3
Kohdistamattomat erät |  |  |  |  |  |
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  | 13,7
Muut rahoitusvarat |  |  |  |  |  | 15,4
Rahavarat |  |  |  |  |  | 211,9
Varat yhteensä | 3 535,9 | 2 914,9 | 680,0 | 403,1 | -20,6 | 7 754,3
Ostovelat | 620,4 | 717,7 | 55,4 | 26,5 | -1,7 | 1 418,3
Muut korottomat velat | 295,0 | 242,2 | 96,6 | 47,3 | -16,6 | 664,5
Varaukset | 0,2 | 5,2 | 13,2 | 0,4 | - | 18,9
Sidottuun pääomaan sisältyvät velat | 915,5 | 965,0 | 165,2 | 74,2 | -18,3 | 2 101,7
Kohdistamattomat erät |  |  |  |  |  |
Korolliset velat |  |  |  |  |  | 789,2
Leasingvelat |  |  |  |  |  | 1 997,9
Muut korottomat velat |  |  |  |  |  | 36,3
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  | 70,9
Velat yhteensä | 915,5 | 965,0 | 165,2 | 74,2 | -18,3 | 4 995,9
Sidottu pääoma yhteensä 31.12. | 2 620,4 | 1 949,8 | 514,7 | 329,0 | -2,3 | 5 411,6
Sidottu pääoma keskimäärin | 2 555,4 | 1 865,1 | 523,6 | 371,5 | -2,3 | 5 313,3
Sidotun pääoman tuotto, %, vertailukelpoinen | 17,4 | 11,4 | 15,8 | - | - | 13,4
Henkilöstön lukumäärä 31.12. | 8 184 | 6 934 | 1 641 | 943 |  | 17 702
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 6 257 | 6 073 | 1 531 | 905 |  | 14 766

|  | 108

Vaihtoehtoiset tunnusluvut segmenttiraportoinnissa
Kesko käyttää vaihtoehtoisia tunnuslukuja kuvaamaan liiketoiminnan ja kannattavuuden
kehitystä. Vaihtoehtoisia tunnuslukuja tulee tarkastella yhdessä IFRS:n mukaisten
tunnuslukujen kanssa.
Vertailukelpoisen liikevaihdon muutosta käytetään kuvaamaan konsernin liiketoiminnan
volyymin kehittymistä eri kausien välillä. Tunnusluku kuvaa liikevaihdon muutosta ilman
yrityskauppojen vaikutusta ja paikallisissa valuutoissa. Vertailukelpoinen liikevaihto on
laskettu sisällyttämällä liikevaihtoon ne liiketoiminnot, jotka ovat kuuluneet Kesko-konserniin
sekä katsauskaudella että vertailukaudella. Yrityskauppoihin liittyvät muut rakenteelliset
järjestelyt on oikaistu yrityskauppojen tavoin.
Tavanomaiseen liiketoimintaan kuulumattomat tapahtumat käsitellään vertailukelpoisuuteen
vaikuttavina erinä. Vertailukelpoista tulosta ja kannattavuutta kuvaavia tunnuslukuja
käytetään parantamaan kausien välistä vertailukelpoisuutta liiketoiminnan tuloksen
kehityksestä. Vertailukelpoisuuteen vaikuttaviksi eriksi luokitellaan kiinteistöjen, osakkeiden
ja liiketoimintojen myynneistä syntyneet myyntivoitot ja -tappiot, arvonalentumiset sekä
merkittävät liiketoimintojen rakennejärjestelyt. Myyntivoitot on esitetty tuloslaskelmassa
liiketoiminnan muissa tuotoissa ja myyntitappiot liiketoiminnan muissa kuluissa.
Arvonalentumiset ja merkittävät vuokrasopimusten muutoksiin liittyvät tulosvaikutteiset erät
on esitetty konsernin tuloslaskelmassa rivillä poistot ja arvonalentumiset.
Vaihtoehtoisia tunnuslukuja, joista on oikaistu IFRS 16 -standardin vaikutus, käytetään
taloudellisten tavoitteiden toteutumisen seurannassa. Käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta
vastaa ennen IFRS 16 -standardin käyttöönoton mukaista käyttökatetta ja korolliset
nettovelat ilman leasingvelkoja vastaavat korollisia nettovelkoja ennen standardin
käyttöönottoa. Nämä oikaistut tunnusluvut sisältyvät komponentteina konsernin
taloudellisten tavoitteiden tunnuslukuun ”korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja per
käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta”.
Lisäksi vaihtoehtoisina tunnuslukuina on esitetty konsernin taloudellista kehitystä kuvaavat
tunnusluvut. Johto käyttää näitä tunnuslukuja liiketoiminnan kehityksen, kannattavuuden
sekä taloudellisen aseman seurantaan ja analysointiin.
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät

Milj. € | 2024 | 2023
Myyntivoitot | +11,4 | +0,4
Myyntitappiot | -1,6 | -1,0
Arvonalentumiset | -40,0 | -
Rakennejärjestelyt | -40,4 | -16,1
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa yhteensä | -70,6 | -16,7

Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät sisältyvät konsernituloslaskelmassa seuraaville riveille:
liiketoiminnan muut tuotot (+11,7 milj. euroa), materiaalit ja palvelut (-0,1 milj. euroa),
varaston muutos (-8,2 milj. euroa), henkilöstökulut (-4,4 milj. euroa), poistot ja
arvonalentumiset (-44,8 milj. euroa), käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset
(-13,5 milj. euroa) sekä liiketoiminnan muut kulut (-11,4 milj. euroa).
Vuoden 2023 vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liittyvät erät sisältyvät
konsernituloslaskelmassa seuraaville riveille: liiketoiminnan muut tuotot (+0,8 milj. euroa),
varaston muutos (-1,0 milj. euroa), henkilöstökulut (-7,5 milj. euroa), poistot ja
arvonalentumiset (-0,5 milj. euroa), käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset
(-3,4 milj. euroa) sekä liiketoiminnan muut kulut (-5,1 milj. euroa).

|  | 109

Vaihtoehtoisten tunnuslukujen täsmäytys IFRS-tilinpäätöslukuihin

Milj. € | 2024 | 2023
Liikevoitto, vertailukelpoinen |  |
Liikevoitto | 579,5 | 695,4
Vähennettynä |  |
Vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät liikevoitossa | -70,6 | -16,7
Liikevoitto, vertailukelpoinen | 650,1 | 712,0
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % |  |
Liikevoitto, vertailukelpoinen | 650,1 | 712,0
Sidottu pääoma, keskimäärin | 5 758,7 | 5 313,3
Sidotun pääoman tuotto, vertailukelpoinen, % | 11,3 | 13,4
Liikevaihdon vertailukelpoinen kehitys |  |
Päivittäistavarakaupan liikevaihto | 6 381,4 | 6 351,6
Yrityskauppojen vaikutus | -3,7 |
Vertailukelpoinen liikevaihdon kehitys-% | 0,4 |
Rakentamisen ja talotekniikan kaupan liikevaihto | 4 351,6 | 4 193,2
Valuuttakurssien vaikutus | -2,8 |
Yrityskauppojen vaikutus | -407,9 |
Vertailukelpoinen liikevaihdon kehitys-% | -6,0 | -10,5
Autokaupan liikevaihto | 1 209,4 | 1 262,3
Yrityskauppojen vaikutus | 2,5 |
Vertailukelpoinen liikevaihdon kehitys-% | -4,0 |
Konsernin liikevaihto | 11 920,1 | 11 783,8
Valuuttakurssien vaikutus | -2,8 |
Yrityskauppojen vaikutus | -409,1 | -258,5
Vertailukelpoinen liikevaihdon kehitys-% | -2,3 | -0,8

Tunnuslukujen laskentakaavat

Liikevoitto, vertailukelpoinen
Liikevoitto +/– vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erät
Sidotun pääoman tuotto, %, vertailukelpoinen
Vertailukelpoinen liikevoitto x 100 / (Pitkäaikaiset varat + Vaihto-omaisuus + Saamiset + Muut lyhytaikaiset varat - Korottomat velat) keskimäärin raportointikaudelta

|  | 110

Maantieteelliset tiedot
Konserni toimii Suomessa, Ruotsissa, No rjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja
Puolassa. Päivittäistavarakauppa toimii Suomessa. Rakentamisen ja talotekniikan kauppa
toimii Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Baltia ssa ja Puolassa. Autokauppa toimii
Suomessa. Maantieteellisissä tiedoissa liikevaihto, varat, investoinnit ja henkilöstö on esitetty
sijainnin mukaan jaoteltuna.
Liikevaihto muodostuu lähes kokonaisuudessaan tavaroiden myynnistä. Palvelujen myynnin
määrä on vähäinen.
Kesko-konsernilla ei ole yksittäisiä asiakkaita, joilta saadun tuoton määrä ylittäisi 10 % koko
Kesko-konsernin tuotoista.

2024 Milj. € | Suomi | Muut Pohjoismaat | Baltian maat | Muut | Eliminoinnit | Yhteensä
Liikevaihto | 9 542,7 | 1 889,3 | 127,4 | 368,1 | -7,4 | 11 920,1
Sidottuun pääomaan sisältyvät varat | 6 019,5 | 1 546,6 | 232,1 | 168,1 |  | 7 966,3
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 10 345 | 3 687 | 359 | 957 |  | 15 347

2023 Milj. € | Suomi | Muut Pohjoismaat | Baltian maat | Muut | Eliminoinnit | Yhteensä
Liikevaihto | 9 714,0 | 1 612,5 | 129,1 | 336,9 | -8,7 | 11 783,8
Sidottuun pääomaan sisältyvät varat | 5 733,1 | 1 417,5 | 211,3 | 151,4 |  | 7 513,3
Henkilöstö kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna keskimäärin | 10 314 | 3 167 | 357 | 927 |  | 14 766

|  | 111

2.3 Materiaalit ja palvelut

Milj. € | 2024 | 2023
Materiaalit ja tarvikkeet | -9 959,5 | -9 814,8
Ulkopuoliset palvelut | -224,6 | -220,2
Yhteensä | -10 184,1 | -10 035,0

2.4 Liiketoiminnan muut tuotot
Tuloutusperiaatteet, sisältäen määrittelyn liiketoiminnan muissa tuotoissa esitettävistä
tuotoista, on esitetty liitteessä 2.1.

Milj. € | 2024 | 2023
Palvelukorvaukset | 779,2 | 780,3
Vuokratuotot | 50,6 | 46,1
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myyntivoitot | 12,6 | 1,6
Johdannaissopimusten realisoituneet voitot ja käyvän arvon muutokset | 3,6 | 1,4
Muut | 148,6 | 145,9
Yhteensä | 994,6 | 975,2

Palvelukorvaukset ovat pääosin kauppiasyrittäjien maksamia ketju- ja kauppapaikkamaksuja.
Vuokratuotoista on kerrottu tarkemmin liitteessä 3.4.
2.5 Liiketoiminnan kulut
Laadintaperiaatteet
Liiketoiminnan muissa kuluissa esitetään muut kuin myytyjen suoritteiden hankintamenot
kuten henkilöstö-, markkinointi-, kiinteistöjen ja kauppapaikkojen ylläpitokulut,
tietojärjestelmäkulut sekä lyhytaikaisiksi luokitelluista vuokrasopimuksista tai vähäarvoisiksi
luokitelluista vuokratuista hyödykkeistä tuloslaskelmaan kirjatut vuokrat. Liiketoiminnan
muissa kuluissa esitetään myös aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutuksesta
syntyvät tappiot, liiketoimintojen myyntitappiot sekä kaupallisten valuuttariskien
suojaukseen käytettyjen johdannaisten realisoituneet ja realisoitumattomat tappiot.
Henkilöstökulut

Milj. € | 2024 | 2023
Palkat ja palkkiot | -686,2 | -629,8
Sosiaalikulut | -54,8 | -58,4
Eläkkeet |  |
Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt | 0,2 | -1,2
Maksupohjaiset eläkejärjestelyt | -94,7 | -89,2
Osakeperusteiset maksut | -7,0 | -8,1
Yhteensä | -842,5 | -786,6

Tiedot etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä on esitetty liitteessä 3.7. Tiedot konsernin
johtohenkilöiden työsuhde-etuuksista ja muista lähipiiritapahtumista esitetään liitteessä 5.2 ja
osakepalkitsemiseen liittyvät tiedot liitteessä 5.3.
Konsernin henkilöstö keskimäärin

| 2024 | 2023
Päivittäistavarakauppa | 6 346 | 6 257
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa | 6 538 | 6 073
Autokauppa | 1 556 | 1 531
Yhteiset toiminnot | 908 | 905
Yhteensä | 15 347 | 14 766

Henkilöstön luvut ovat muutettuna kokoaikaisiksi työntekijöiksi keskimäärin segmenteittäin.

|  | 112

Liiketoiminnan muut kulut

Milj. € | 2024 | 2023
Markkinointikulut | -201,0 | -208,5
Kiinteistöjen ja kauppapaikkojen ylläpitokulut | -198,5 | -185,1
ICT-kulut | -123,4 | -111,9
Tuloslaskelmaan jäävät vuokrat | -8,5 | -7,7
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden myyntitappiot | -2,1 | -1,1
Johdannaissopimusten realisoituneet tappiot ja käyvän arvon muutokset | -1,5 | -1,7
Muut liikekulut | -149,6 | -135,8
Yhteensä | -684,5 | -651,8

Vuokrakuluissa on esitetty lyhytaikaisten vuokrasopimusten ja vähäarvoisiksi luokiteltujen
vuokrattujen hyödykkeiden vuokrakulut sekä muuttuvat vuokrat. Kiinteistöjen ja
kauppapaikkojen ylläpitokulut sisältävät myös vuokrakohteiden ylläpitokulut. Vuokrakuluista
on kerrottu tarkemmin liitteessä 3.4.
Tilintarkastajien palkkiot

Milj. € | 2024 | 2023
Tilintarkastus | -1,4 | -1,2
Veroneuvonta | - | -0,0
Muut palvelut | -0,1 | -0,2
Yhteensä | -1,5 | -1,4

Kesko Oyj:n tilintarkastajana toimii Deloitte Oy. Lakisääteisestä tilintarkastuspalkkiosta on
maksettu 0,0 milj. euroa (0,1 milj. euroa) Deloitte-ketjuun kuulumattomalle
tilintarkastusyhteisölle.
2.6 Liikevoittoon kirjatut valuuttakurssierot

Milj. € | 2024 | 2023
Liikevaihto | -0,1 | -0,2
Liiketoiminnan muut tuotot | 3,6 | 1,4
Materiaalit ja palvelut | -0,5 | -1,0
Liiketoiminnan muut kulut | -1,5 | -1,7
Yhteensä | 1,5 | -1,4

2.7 Tuloverot
Laadintaperiaatteet
Konsernin tuloslaskelman veroihin on kirjattu konserniyritysten tilikauden tuloksia vastaavat
suoriteperusteiset verot, aikaisempien tilikausien verojen oikaisut sekä laskennallisten
verojen muutokset. Konserniyritysten verot on laskettu perustuen kunkin yhtiön paikallisen
verolainsäädännön mukaan määräytyvään verotettavaan tuloon. Muihin laajan tuloksen eriin
kirjattavien erien verovaikutus on kirjattu vastaavasti muihin laajan tuloksen eriin.
Laskennalliset verosaamiset ja -velat kirjataan väliaikaisista eroista varojen ja velkojen
verotuksellisten arvojen ja kirjanpitoarvojen välillä sekä käyttämättömistä verotappioista.
Liikearvoista ei ole laskettu laskennallista verovelkaa siltä osin kuin liikearvot eivät ole
verotuksessa vähennyskelpoisia. Tytäryritysten jakamattomista voittovaroista ei kirjata
laskennallista veroa, ellei voitonjako ole todennäköinen ja aiheuta siten veroseuraamuksia.
Laskennallinen vero on laskettu tilinpäätöspäivänä voimassa olevilla verokannoilla ja
verokantojen muuttuessa tiedossa olevalla uudella verokann alla. Kesko soveltaa IAS 12 -
tilinpäätösstandardin mukaista pakollista poikkeusta laskennallisten verojen laskennasta
Pillar Two -minimiveroja koskien. L askennallinen verosaaminen kirjataan siihen määrään
saakka, kun on todennäköistä, että se voidaan hyödyntää tulevaisuudessa syntyvää
verotettavaa tuloa vastaan. Samaa veronsaajaa koskevat konsernin laskennalliset
verosaamiset ja -velat on netotettu.
Merkittävimmät väliaikaiset erot syntyvät vuokrasopimuksista, etuuspohjaisista
eläkejärjestelyistä, aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä sekä verotappioista.

|  | 113

Konsernin veropositioita arvioidaan säännöllisesti tulkinnanvaraisten tilanteiden
tunnistamiseksi. Tilanteisiin, joissa yhtiön tulkinnan hyväksyminen arvioidaan
epätodennäköiseksi, varaudutaan tuloverojen laskennassa. Epävarma veropositio voi
vaikuttaa tilikauden veroihin, laskennallisiin veroihin tai molempiin.

Milj. € | 2024 | 2023
Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat verot | -114,8 | -113,9
Edellisten tilikausien verot | -0,3 | -0,5
Laskennallisten verojen muutos | 23,1 | -3,6
Yhteensä | -92,0 | -118,0

Pillar Two -minimiverolainsäädäntö soveltuu ensi kertaa 1. tammikuuta 2024 alkaneeseen
tilikauteen. Konsernin verotettavaan tuloon perustuviin veroihin vuodelta 2024 ei sisälly
kyseisen sääntelyn aiheuttamia minimiveroja.
Tuloslaskelman verokulun ja emoyhtiön verokannalla laskettujen verojen
välinen täsmäytyslaskelma

Milj. € | 2024 | 2023
Tulos ennen veroja | 471,5 | 613,5
Verot emoyhtiön verokannan 20,0 % mukaan | -94,3 | -122,7
Ulkomaisten tytäryhtiöiden erilaisten verokantojen vaikutus | 0,1 | -3,5
Verovapaiden tulojen vaikutus | 2,4 | 0,4
Vähennyskelvottomien kulujen vaikutus | -11,6 | -2,0
Kirjaamattomien laskennallisten verojen vaikutus | 0,1 | -0,6
Osakkuus- ja yhteisyritysten tulososuuksien yhdistelyn vaikutus | 4,9 | 4,2
Edellisten tilikausien verot | -0,3 | -0,5
Edellisten tilikausien laskennallisten verojen oikaisut ja arvostusmuutokset | 6,7 | 7,0
Verokantamuutosten vaikutus | -0,0 | -
Muut | 0,0 | -0,3
Verot tuloslaskelmassa | -92,0 | -118,0
Efektiivinen veroaste % | -19,5 | -19,2

Laskennallinen nettoverosaaminen (-velka) jakautuu taseessa

Milj. € | 2024 | 2023
Laskennallisiin verosaamisiin | 16,9 | 13,7
Laskennallisiin verovelkoihin | 76,3 | 70,9
Yhteensä | -59,4 | -57,2

Laskennallisten verojen muutokset vuoden 2024 aikana

Milj. € | 1.1.2024 | Kirjattu tuloslas- kelmaan | Kirjattu omaan pääomaan | Kurssierot | Muut muutokset | 31.12.2024
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 7,1 | 1,5 | - | -0,1 | -0,3 | 8,2
Vaihto-omaisuus | 7,0 | 0,4 | - | -0,2 | - | 7,2
Vuokrasopimukset | 36,6 | 0,9 | - | -0,2 | - | 37,3
Varaukset | 4,8 | -0,3 | - | 0,0 | 0,0 | 4,5
Verotappiot | 10,5 | 5,2 | - | -0,3 | -0,0 | 15,4
Muut väliaikaiset erot | 7,2 | 0,8 | 0,9 | -0,0 | 0,2 | 8,9
Yhteensä | 73,1 | 8,5 | 0,9 | -0,8 | -0,1 | 81,5
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 97,6 | -8,8 | - | -0,6 | 17,1 | 105,3
Johdannaissopimukset | 1,6 | 0,0 | -1,0 | - | - | 0,6
Eläkkeet | 15,9 | 0,1 | 9,5 | -0,0 | - | 25,5
Verottamattomat voittovarat | 10,4 | -5,2 | - | -0,2 | - | 5,1
Muut väliaikaiset erot | 4,8 | -0,8 | - | 0,0 | 0,5 | 4,5
Yhteensä | 130,2 | -14,7 | 8,5 | -0,8 | 17,6 | 140,9
Laskennallinen nettoverosaaminen (+)/-velka (-) | -57,2 |  |  |  |  | -59,4

|  | 114

Laskennallisten verojen muutokset vuoden 2023 aikana

Milj. € | 1.1.2023 | Kirjattu tuloslas- kelmaan | Kirjattu omaan pääomaan | Kurssierot | Muut muutokset | 31.12.2023
Laskennalliset verosaamiset |  |  |  |  |  |
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 7,5 | -0,5 | - | -0,0 | 0,0 | 7,1
Vaihto-omaisuus | 4,2 | 2,6 | - | -0,0 | 0,2 | 7,0
Vuokrasopimukset | 37,1 | -0,4 | - | -0,1 | - | 36,6
Varaukset | 5,8 | -1,1 | - | 0,1 | - | 4,8
Verotappiot | 0,1 | 9,9 | - | 0,3 | 0,1 | 10,5
Muut väliaikaiset erot | 6,7 | 0,0 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 7,2
Yhteensä | 61,4 | 10,5 | 0,3 | 0,4 | 0,4 | 73,1
Laskennalliset verovelat |  |  |  |  |  |
Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet | 85,5 | 9,4 | - | -0,7 | 3,4 | 97,6
Johdannaissopimukset | 9,0 | 0,1 | -7,5 | - | - | 1,6
Eläkkeet | 17,2 | 0,1 | -1,4 | 0,0 | -0,1 | 15,9
Verottamattomat voittovarat | 6,3 | 4,1 | - | -0,0 | - | 10,4
Muut väliaikaiset erot | 4,5 | 0,5 | - | 0,2 | -0,4 | 4,8
Yhteensä | 122,5 | 14,2 | -8,8 | -0,5 | 2,9 | 130,2
Laskennallinen nettoverosaaminen (+)/-velka (-) | -61,0 |  |  |  |  | -57,2

Muihin laajan tuloksen eriin liittyvät laskennalliset verot

Milj. € | 2024 Ennen veroja | Vero- vaikutus | Verojen jälkeen | 2023 Ennen veroja | Vero- vaikutus | Verojen jälkeen
Erät, joita ei myöhemmin siirretä tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  |  |
Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 47,0 | -9,4 | 37,6 | -6,9 | 1,4 | -5,5
Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi |  |  |  |  |  |
Ulkomaiseen yksikköön liittyvät muuntoerot | -31,6 |  | -31,6 | -19,5 |  | -19,5
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten laajan tuloksen eristä | 0,5 |  | 0,5 | -1,8 |  | -1,8
Rahavirran suojauksen arvonmuutos | -9,5 | 1,8 | -7,7 | -38,8 | 7,8 | -31,0
Yhteensä | 6,3 | -7,6 | -1,2 | -67,0 | 9,1 | -57,9

Verotappiot
31.12.2024 konsernitilinpäätökseen on kirjattu 15,3 milj. euron (10,2 milj. euron)
laskennallinen verosaaminen ruotsalaisten konserniyhtiöiden verotappioista. Ruotsin
kannattamattomien liiketoimintojen uudelleenjärjestelyt on saatu päätökseen ja aikaisemmin
toteutettujen yritysostojen myötä historiallisten tappioiden käyttö on tullut mahdolliseksi.
Yleiseen taloudelliseen tilanteeseen liittyvästä epävarmuudesta johtuen taseeseen kirjatun
verosaamisen määrä perustuu rajatulla aikavälillä käytettä viksi arvioitujen verotappioiden
määrään. Ruotsissa verotappiot ovat hyödynnettävissä rajoittama ttoman ajan. 31.12.2024
konsernilla oli edelleen 128,3 milj. euroa verotappioita, joista ei ole kirjattu laskennallista
verosaamista.
Verotappiot, joista ei ole kirjattu verosaamista, erääntyvät seuraavasti:

Milj. € | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030- | Yhteensä
| - | - | - | - | 0,1 | 128,2 | 128,3

|  | 115

2.8 Osakekohtainen tulos
Laadintaperiaatteet
Laimentamaton osakekohtainen tulos lasketaan jakamalla emoyhtiön osakkeenomistajille
kuuluva tilikauden voitto tilikauden aikana ulkona olevien osakkeiden lukumäärän
painotetulla keskiarvolla. Laimennusvaikutuksella oikaistua osakekohtaista tulosta
laskettaessa osakkeiden lukumäärän painotetussa keskiarvossa otetaan huomioon kaikkien
laimentavien potentiaalisten osakkeiden osakkeiksi muuttamisesta johtuva laimentava
vaikutus.

| 2024 | 2023
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos, milj. € | 379,1 | 495,6
Osakkeiden lukumäärä |  |
Ulkona olevien osakkeiden painotettu keskiarvo | 397 921 553 | 397 705 620
Laimennettu ulkona olevien osakkeiden painotettu keskiarvo | 397 921 553 | 397 705 620
Emoyhtiön omistajille kuuluvasta tuloksesta laskettu osakekohteinen tulos |  |
Laimentamaton ja laimennettu, konseni yhteensä, € | 0,95 | 1,25

2.9 Rahavirtalaskelman lisätiedot
Liiketoiminnan rahavirtojen oikaisut

Milj. € | 2024 | 2023
Oikaistaan tuloslaskelman erät, joihin ei liity maksutapahtumaa ja erät, jotka esitetään muualla rahavirtalaskelmassa: |  |
Varausten muutos | 0,7 | -2,4
Osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksista | -24,7 | -21,0
Arvonalentumiset | 40,5 | -
Luottotappiot | 7,1 | 5,1
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden sekä liiketoimintojen myyntivoitot | -12,7 | -1,6
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden sekä liiketoimintojen myyntitappiot | 4,8 | 5,5
Osakepalkkiokulut | 2,6 | -2,3
Etuuspohjaiset eläkkeet | -0,3 | 0,5
Muut | 4,2 | 5,5
Yhteensä | 22,2 | -10,8

Liiketoiminnan rahavirtojen oikaisujen ryhmä Muut sisältää ostojen ja myyntien
toteutumattomien kurssivoittojen ja -tappioiden oikaisun sekä muiden ei-maksuperusteisten
erien oikaisun.
Investoinnit ja rahoitustapahtumat, joihin ei liity rahaliikennettä

Milj. € | 2024 | 2023
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden hankinnat yhteensä | 527,6 | 550,0
Tytäryrityshankinnat ja investoinnit osakkuusyrityksiin sekä muihin sijoituksiin yhteensä | 148,3 | 129,0
Investoinnit yhteensä | 675,9 | 678,9
joista kassastamaksuilla rahoitetut | 614,7 | 643,5
Hankittuihin yrityksiin liittyvät lainat ja rahavarat | 49,9 | 40,3
Maksut aikaisempien tilikausien investoinneista | -30,2 | -39,0
Velalla rahoitetut investoinnit | 41,5 | 34,2
Yhteensä | 675,9 | 678,9

|  | 116

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
3. SIDOTTU PÄÄOMA
3.1 Yritysostot
Laadintaperiaatteet
Liiketoimintojen yhdistämisissä hankitut varat ja velat arvostetaan hankintahetkellä käypään
arvoon. Hankittujen varojen ja velkojen kohdistuksen perusteena olevat käyvät arvot
määritetään mahdollisuuksien mukaan saatavilla olevien markkina-arvojen mukaisesti. Jos
markkina-arvoja ei ole saatavilla, arvostus perustuu omaisuuserän arvioituun
tulontuottamiskykyyn ja sen tulevaan käyttötarkoitukseen Keskon liiketoiminnassa.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Aineettomien hyödykkeiden arvostaminen perustuu tulevien kassavirtojen nykyarvoihin ja
edellyttää johdon arvioita tulevista kassavirroista sekä omaisuuserien käytöstä.
Yritysostot 2024
Keskon laajensi liiketoimintaansa Tanskan rautakauppamarkkinoille ostamalla 90 %
tanskalaisen rautakauppayrityksen Davidsen Koncernen A/S:n osakekannasta 31.1.2024.
Davidsenin perhe jää yritykseen vähemmistöomistajaksi 10 %:n omistusosuudella. Osakkeista
maksettu kauppahinta oli 147,9 milj. euroa. Yritysosto vahvistaa Keskon markkina-asemaa
Pohjois-Euroopassa. Davidsenin luvut on yhdistelty Keskon konsernitilinpäätökseen 1.2.2024
alkaen.
Hankintamenolaskelman mukaan Kesko-konsernille hankittujen varojen käypä arvo oli 267,9
milj. euroa ja vastattaviksi otettujen velkojen käypä arvo oli 142,9 milj. euroa. Hankittujen
aineettomien hyödykkeiden käypä arvo hankintahetkellä oli yhteensä 39,3 milj. euroa.
Hankinnasta syntyvä liikearvo on 35,4 milj. euroa heijastaa Keskon rautakaupan markkina-
aseman vahvistumista Pohjois-Euroopassa sekä Davidsenin liiketoiminnan että saatavien
synergiaetujen kautta. Liikearvo ei ole verotuksessa vähennyskelpoinen. Määräysvallattomien
omistajien osuus on raportoitu vähemmistöomistajan osuutena ostetun yrityksen
nettovaroista. Keskon ja vähemmistöomistajan solmimaan sopimukseen perustuen
konsernitaseeseen on kirjattu vähemmistöomistajan osuuden lunastukseen liittyvä
rahoitusvelka, joka vähentää emoyhtiön omistajille kuuluvan oman pääoman määrää.
Konsernin tuloslaskelman liiketoiminnan muihin kuluihin sisältyy vähäinen määrä
yritysostoista aiheutuneita kuluja ja ne on esitetty vertailukelpoisuuteen vaikuttavina erinä.
Kesko osti 1.9.2024 Autotalo Lohjan ja laajensi autokaupan myymäläverkostoaan kahdella
toimipisteellä. Autotalo Lohjan liikevaihto oli 43,3 milj. euroa vuonna 2023. Alustavan
hankintamenolaskelman mukaan Kesko-konsernille hankittujen varojen käypä arvo oli 2,4
milj. euroa ja vastattavaksi otettujen velkojen käypä arvo oli 0,5 milj. euroa. Hankittujen
aineettomien hyödykkeiden alustava käypä arvo hankintahetkellä (mukaan lukien
asiakassuhteet) on yhteensä 0,6 milj. euroa. Hankinnoista syntyvä liikearvo, 3,0 milj. euroa,
heijastaa synergiaetuja, joita odotetaan syntyvän vähittäiskauppatoimintojen sekä muiden
toimintojen tehokkuudessa. Konsernin tulokseen sisältyy yritysostoista aiheutuneita kuluja
vähäinen määrä. Kulut on esitetty vertailukelpoisuuteen vaikuttavina erinä. Hankitun
liiketoiminnan vaikutus konsernin syys-joulukuun liikevaihtoon ja liikevoittoon oli vähäinen.

|  | 117

Taulukossa on esitetty tiivistelmä yritysostojen maksetuista vastikkeesta, Kesko-konsernille
hankittujen varojen ja vastattaviksi otettujen velkojen arvoista hankintahetkellä sekä
yritysostojen rahavirtavaikutuksesta.

| 2024
Milj. € | Davidsen Koncernen A/S
Kauppahinta | 147,9
Hankittujen varojen ja vastattaviksi otettujen velkojen käyvät arvot hankintahetkellä |
Aineettomat hyödykkeet | 39,3
Aineelliset hyödykkeet, käyttöoikeusomaisuuserät ja sijoitukset | 106,7
Vaihto-omaisuus | 52,8
Saamiset | 47,3
Laskennallinen verosaaminen | 0,0
Rahat ja pankkisaamiset | 21,7
Varat yhteensä | 267,9
Ostovelat, muut velat ja varaukset | 71,5
Korolliset velat sisältäen leasingvelat | 54,2
Laskennallinen verovelka | 17,2
Velat yhteensä | 142,9
Hankittu nettovarallisuus yhteensä | 125,0
Määräysvallattomien omistajien osuus | -12,5
Liikearvo | 35,4
Osakkeiden kauppahinta | 147,9
Hankinnan rahavirtavaikutus |
Maksettu vastike | -168,0
Hankitut rahavarat | 21,7
Hankinnan rahavirtavaikutus | -146,3

Yritysostot 2023
Yritysostot Ruotsissa
Zenitec Sweden AB
Keskon ruotsalainen tytäryritys Kesko AB osti 5.4.2023 aurinkovoimajärjestelmien
tukkukauppaa harjoittavan Zenitec Sweden AB:n. Yrityskaupoista maksettu vastike oli 4,9
milj. euroa. Yritysosto kasvattaa teknisen kaupan tarjoomaa, asiantuntemusta ja
asiakaskuntaa Ruotsin nopeasti kasvavalla uusiutuvien energiamuotojen markkinalla.
Kesko-konsernille hankittujen varojen käypä arvo oli 6,0 milj. euroa ja vastattaviksi otettujen
velkojen käypä arvo oli 4,6 milj. euroa. Hankittujen aineettomien hyödykkeiden käypä arvo
hankintahetkellä oli yhteensä 0,6 milj. euroa.
Yritysostot Norjassa
Elektroskandia Norge AS
Keskon tytäryritys Onninen osti 1.3.2023 Norjassa teknisen kaupan yrityksen Elektroskandia
Norge AS:n. Yrityskaupasta maksettu vastike oli 120,8 milj. euroa. Kauppa vahvistaa Keskon
asemaa Norjan teknisessä kaupassa ja tekee siitä yhä merkittävämmän toimijan vihreän
siirtymän edistämisessä.
Kesko-konsernille hankittujen varojen käypä arvo oli 121,6 milj. euroa ja vastattaviksi
otettujen velkojen käypä arvo oli 85,4 milj. euroa. Hankittujen aineettomien hyödykkeiden
käypä arvo hankintahetkellä oli yhteensä 15,6 milj. euroa.
Geitanger Bygg AS
Keskon norjalainen tytäryritys Byggmakker Handel AS osti 2.10.2023 norjalaisen
rautakauppayrityksen Geitanger Bygg AS:n. Yrityskaupassa maksettu vastike oli 8,0 milj.
euroa.
Kesko-konsernille hankittujen varojen käypä arvo oli 9,6 milj. euroa ja vastattaviksi otettujen
velkojen käypä arvo oli 3,1 milj. euroa. Hankittujen aineettomien hyödykkeiden käypä arvo
hankintahetkellä oli yhteensä 0,6 milj. euroa.

|  | 118

| 2023
Milj. € | Zenitec Sweden AB | Elektroskandia Norge AS | Geitanger Bygg AS
Kauppahinta | 4,9 | 120,8 | 8,0
Hankittujen varojen ja vastattaviksi otettujen velkojen käyvät arvot hankintahetkellä |  |  |
Aineettomat hyödykkeet | 0,6 | 15,6 | 0,6
Aineelliset hyödykkeet, käyttöoikeusomaisuuserät ja sijoitukset | 0,3 | 15,1 | 1,8
Vaihto-omaisuus | 2,8 | 38,6 | 3,0
Saamiset | 2,3 | 45,8 | 1,9
Laskennallinen verosaaminen | - | 1,3 | -
Rahat ja pankkisaamiset | -0,0 | 5,3 | 2,4
Varat yhteensä | 6,0 | 121,6 | 9,6
Ostovelat, muut velat, varaukset, leasingvelat | 4,5 | 81,6 | 2,9
Laskennallinen verovelka | 0,1 | 3,8 | 0,2
Velat yhteensä | 4,6 | 85,4 | 3,1
Hankittu nettovarallisuus yhteensä | 1,4 | 36,2 | 6,5
Liikearvo | 3,5 | 84,7 | 1,5
Osakkeiden kauppahinta | 4,9 | 120,8 | 8,0
Hankinnan rahavirtavaikutus |  |  |
Maksettu vastike | -4,9 | -120,8 | -8,0
Hankitut rahavarat | -0,0 | 5,3 | 2,4
Hankinnan rahavirtavaikutus | -5,0 | -115,5 | -5,6

|  | 119

3.2 Aineelliset hyödykkeet
Laadintaperiaatteet
Aineelliset hyödykkeet muodostuvat pääosin maa-alueista, rakennuksista sekä koneista ja
kalustosta. Aineelliset hyödykkeet on arvostettu taseessa alkuperäiseen hankintamenoon
vähennettynä poistoilla sekä mahdollisilla arvonalentumisilla. Hankittujen liiketoimintojen
aineelliset hyödykkeet arvostetaan hankintahetkellä käypään arvoon.
Aineellisten hyödykkeiden myöhemmin syntyvät menot sisällytetään hyödykkeen
kirjanpitoarvoon tai kirjataan erilliseksi omaisuuseräksi vain, kun on todennäköistä, että
konsernille koituu hyödykkeestä taloudellista hyötyä tulevaisuudessa ja hyödykkeen
hankintameno on luotettavasti määriteltävissä. Uudella osalla korvatun hyödykkeen osan
kirjanpitoarvo kirjataan pois taseesta. Rakennusten koneita ja laitteita käsitellään erillisinä
hyödykkeinä ja näiden uusimiseen liittyvät merkittävät menot aktivoidaan. Kaikki muut
aineellisten hyödykkeiden korjaus-, huolto- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi
tuloslaskelmaan sillä kaudella, jonka aikana ne toteutuvat.
Aineellisista hyödykkeistä tehdään tasapoistot niiden arvioidun taloudellisen vaikutusajan
kuluessa. Maa-alueista ei tehdä poistoja.
Tavallisimmat arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat:
• Rakennukset ja rakennelmat 10−33 vuotta
• Rakennusten osat 8−10 vuotta
• Koneet ja kalusto 3−8 vuotta
• Autot ja kuljetuskalusto 5 vuotta
Aineellisten hyödykkeiden jäännösarvo ja taloudellinen vaikutusaika tarkistetaan vähintään
jokaisen tilikauden lopussa. Mikäli arvioissa taloudellisesta vaikutusajasta tai taloudellisen
hyödyn jakautumisesta on tapahtunut muutoksia aikaisempiin arvioihin verrattuna, otetaan
arvion muutoksen vaikutus huomioon.
Aineellisten hyödykkeiden myynneistä ja luovutuksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan
tuloslaskelmaan ja esitetään liiketoiminnan muina tuottoina ja kuluina.
Konserni ei ole aktivoinut korkomenoja osaksi hyödykkeiden hankintamenoja, koska
konsernilla ei ole ehdot täyttäviä omaisuuseriä.

2024 Milj. € | Maa- ja vesialueet | Raken- nukset ja raken- nelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakko- maksut ja kesken- eräiset hankinnat | Yhteensä 2024
Hankintameno |  |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 391,2 | 1 866,2 | 700,6 | 37,4 | 232,3 | 3 227,7
Kurssierot | -0,9 | -1,8 | -2,5 | -0,2 | 0,0 | -5,4
Lisäykset | 27,5 | 193,2 | 122,5 | 1,5 | 150,2 | 494,9
Liiketoimintojen hankinnat | 5,1 | 86,4 | 2,9 | 0,0 | - | 94,4
Vähennykset | -5,0 | -12,0 | -87,2 | -4,0 | -7,3 | -115,5
Siirrot erien välillä | 3,8 | 71,4 | 1,8 | 0,6 | -102,6 | -25,0
Hankintameno 31.12. | 421,8 | 2 203,4 | 738,1 | 35,2 | 272,6 | 3 671,0
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |  |  |
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -7,2 | -740,7 | -400,3 | -23,9 |  | -1 172,0
Kurssierot | 0,1 | 1,0 | 1,7 | 0,1 |  | 2,9
Vähennysten kertyneet poistot | 0,8 | 1,1 | 48,8 | 3,4 |  | 54,2
Siirrot erien välillä, kertyneet poistot | - | 4,3 | 10,2 | 0,0 |  | 14,5
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | -0,5 | -98,3 | -66,3 | -2,2 |  | -167,3
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -6,8 | -832,7 | -405,9 | -22,4 |  | -1 267,8
Kirjanpitoarvo 1.1. | 384,1 | 1 125,5 | 300,3 | 13,5 | 232,3 | 2 055,6
Kirjanpitoarvo 31.12. | 415,0 | 1 370,7 | 332,2 | 12,8 | 272,6 | 2 403,3

|  | 120

2023 Milj. € | Maa- ja vesialueet | Raken- nukset ja raken- nelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakko- maksut ja kesken- eräiset hankinnat | Yhteensä 2023
Hankintameno |  |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 352,5 | 1 647,8 | 665,8 | 33,4 | 113,8 | 2 813,3
Kurssierot | -0,7 | 0,0 | -1,3 | 0,3 | 0,2 | -1,5
Lisäykset | 38,8 | 173,7 | 100,1 | 2,0 | 196,6 | 511,2
Liiketoimintojen hankinnat | - | 1,5 | 1,9 | - | 0,3 | 3,7
Vähennykset | -1,0 | -1,5 | -74,9 | -0,9 | -2,0 | -80,3
Siirrot erien välillä | 1,6 | 44,8 | 9,0 | 2,6 | -76,6 | -18,7
Hankintameno 31.12. | 391,2 | 1 866,2 | 700,6 | 37,4 | 232,3 | 3 227,7
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |  |  |
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -7,3 | -658,5 | -380,5 | -21,6 |  | -1 067,8
Kurssierot | 0,1 | 0,2 | 0,9 | -0,1 |  | 1,1
Vähennysten kertyneet poistot | 0,3 | 3,1 | 43,1 | 0,9 |  | 41,2
Siirrot erien välillä, kertyneet poistot | - | 1,5 | -0,6 | -1,0 |  | 0,0
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | -0,3 | -80,8 | -63,3 | -2,1 |  | -146,5
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -7,2 | -740,7 | -400,3 | -23,9 |  | -1 172,0
Kirjanpitoarvo 1.1. | 345,3 | 989,3 | 285,3 | 11,8 | 113,8 | 1 745,5
Kirjanpitoarvo 31.12. | 384,1 | 1 125,5 | 300,3 | 13,5 | 232,3 | 2 055,6

3.3 Aineettomat hyödykkeet
Laadintaperiaatteet
Liikearvo ja tavaramerkit
Liikearvoja ei poisteta vaan ne testataan arvonalentumisen varalta, kun on viitteitä
arvonalentumisesta, mutta vähintään kerran vuodessa. Arvonalentumisen testaamista
varten liikearvo on kohdistettu rahavirtaa tuottaville yksiköille. Liikearvo arvostetaan
alkuperäiseen hankintamenoon. Mahdollinen negatiivinen liikearvo tuloutetaan välittömästi.
Liikearvosta kirjattua arvonalentumista ei peruuteta.
Aineettomista hyödykkeistä, joilla on rajoittamaton taloudellinen vaikutusaika, ei kirjata
poistoja. Ne testataan arvonalentumisen varalta aina, kun on viitteitä mahdollisesta
arvonalentumisesta, mutta vähintään kerran vuodessa. Niiden aineettomien hyödykkeiden,
joiden taloudellinen vaikutusaika ei ole rajoittamaton, hankintamenot merkitään taseeseen
ja kirjataan kuluksi niiden taloudellisena vaikutusaikana. Aineettomiin hyödykkeisiin, joiden
taloudellinen vaikutusaika on rajoittamaton, sisältyy yrityshankintojen yhteydessä aktivoituja
tavaramerkkejä, jotka on kirjattu hankinta-ajankohdan käypään arvoon.
Muut aineettomat hyödykkeet
Määriteltävissä olevan taloudellisen vaikutusajan omaavien aineettomien hyödykkeiden
hankintamenot merkitään taseeseen ja kirjataan kuluksi niiden taloudellisena
vaikutusaikana. Tällaisia aineettomia hyödykkeitä ovat ohjelmistolisenssit, asiakassuhteet ja
lisenssit, jotka on yritysostojen yhteydessä arvostettu hankinta-ajankohdan käypään arvoon
sekä vuokraoikeudet, jotka poistetaan niiden todennäköisen vuokrakauden aikana.
Arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat:
• Tietojärjestelmät ja lisenssit 3−5 vuotta
• Asiakas- ja toimittajasuhteet 5−10 vuotta
Tutkimus- ja kehittämismenot
Tutkimus- ja kehittämistoiminnan menot on kirjattu kuluksi tuloslaskelmaan niiden
syntymishetkellä, sillä konsernilla ei ole aktivointikelpoisia kehittämismenoja. Aiemmin
kuluksi kirjattuja kehittämismenoja ei aktivoida myöhemmillä kausilla.

|  | 121

Tietojärjestelmät
Uusien tietojärjestelmien kehitysprojekteihin liittyvät välittömät menot aktivoidaan osaksi
järjestelmän hankintamenoa. Tietojärjestelmät sisältyvät taseessa aineettomiin
hyödykkeisiin ja niiden hankintameno poistetaan ohjelmistojen taloudellisena
vaikutusaikana. Järjestelmien ylläpitomenot kirjataan kuluksi syntymishetkellä.
Rahoitusvaroihin kuulumattomien omaisuuserien arvonalentumiset
Konsernissa arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko olemassa viitteitä siitä, että
jonkin omaisuuserän arvo on saattanut alentua. Mikäli tällaisia viitteitä ilmenee, arvioidaan
omaisuuserästä kerrytettävissä oleva rahamäärä. Liikearvosta sekä rajoittamattoman
taloudellisen vaikutusajan omaavista aineettomista hyödykkeistä kerrytettävissä oleva
rahamäärä arvioidaan vuosittain riippumatta siitä, onko viitteitä arvonalentumisista
olemassa. Lisäksi arvonalentumistesti tehdään aina, kun on viitteitä arvonalentumisesta.
Kerrytettävissä olevalla rahamäärällä tarkoitetaan omaisuuserän käypää arvoa
luovutuksesta aiheutuvilla menoilla vähennettynä tai sitä ko rkeamp aa käyttöarvoa.
Kerrytettävissä olevaa rahamäärää ei useinkaan voida arvioida omaisuuseräkohtaisesti.
Tällöin, kuten myös liikearvon osalta, kerrytettävissä oleva rahamäärä määritellään sille
rahavirtaa tuottavalle yksikölle, johon liikearvo tai muu omaisuuserä kuuluu.
Arvonalentuminen kirjataan, mikäli omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää omaisuuserästä
kerrytettävissä olevan rahamäärän. Arvonalentuminen kirjataan tuloslaskelmaan.
Omaisuuserästä aikaisemmin kirjattu arvonalentuminen peruutetaan, jos uudelleen
arvioitaessa kerrytettävissä oleva rahamäärä on kasvanut. Omaisuuserän arvonalentumista
ei kuitenkaan peruuteta enempää, kuin mikä omaisuuserän kirjanpitoarvo olisi ollut ennen
arvonalentumisen kirjaamista. Liikearvosta tehtyä arvonalentumista ei peruuteta missään
tilanteessa.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Rahavirtaa tuottavien yksiköiden kerrytettävissä olevat rahamäärät on määritelty
käyttöarvoon perustuvien laskelmien avulla. Näissä laskelmissa ennakoidut rahavirrat
perustuvat johdon hyväksymiin taloudellisiin suunnitelmiin, jotka kattavat kolmen vuoden
ajanjakson.

2024 Milj. € | Liikearvo | Tavara- merkit | Muut aineet- tomat hyödyk- keet | Ennakko- maksut | Yhteensä 2024
Hankintameno |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 710,1 | 96,0 | 298,2 | 4,2 | 1 108,5
Kurssierot | -19,6 | -1,5 | -3,5 | - | -24,6
Lisäykset | - | - | 14,2 | 2,0 | 16,2
Liiketoimintojen hankinnat | 38,5 | 29,8 | 9,9 | - | 78,2
Vähennykset | - | - | -8,1 | -0,2 | -8,3
Siirrot erien välillä | - | - | 6,8 | -2,9 | 3,9
Hankintameno 31.12. | 729,0 | 124,3 | 317,6 | 3,1 | 1 174,0
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |  |
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -46,4 | -10,0 | -177,0 |  | -233,5
Kurssierot | 0,4 | 0,5 | 2,1 |  | 3,0
Vähennysten kertyneet poistot |  | - | 14,3 |  | 14,3
Siirtojen kertyneet poistot |  | 0,0 | -0,0 |  | -0,0
Tilikauden kertyneet poistot ja arvonalentumiset | -40,0 | -1,3 | -39,3 |  | -80,6
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -85,9 | -10,8 | -200,0 |  | -296,7
Kirjanpitoarvo 1.1. | 663,7 | 86,0 | 121,2 | 4,2 | 875,1
Kirjanpitoarvo 31.12. | 643,0 | 113,5 | 117,7 | 3,1 | 877,3

|  | 122

2023 Milj. € | Liikearvo | Tavara- merkit | Muut aineet- tomat hyödyk- keet | Ennakko- maksut | Yhteensä 2023
Hankintameno |  |  |  |  |
Hankintameno 1.1. | 635,1 | 96,1 | 249,4 | 9,1 | 989,7
Kurssierot | -15,0 | -2,0 | -3,1 | - | -20,1
Lisäykset | - | 0,0 | 19,7 | 2,2 | 21,9
Liiketoimintojen hankinnat | 90,0 | 2,0 | 14,3 | - | 106,4
Vähennykset | - | - | -10,0 | -0,0 | -10,0
Siirrot erien välillä | - | -0,1 | 28,0 | -7,2 | 20,7
Hankintameno 31.12. | 710,1 | 96,0 | 298,2 | 4,2 | 1 108,5
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset |  |  |  |  |
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 1.1. | -46,2 | -9,3 | -155,1 |  | -210,6
Kurssierot | -0,2 | 0,5 | 2,2 |  | 2,5
Vähennysten kertyneet poistot |  | - | 14,5 |  | 14,5
Siirtojen kertyneet poistot |  | 0,0 | -2,1 |  | -2,1
Tilikauden kertyneet poistot ja arvonalentumiset | - | -1,3 | -36,6 |  | -37,8
Kertyneet poistot ja arvonalentumiset 31.12. | -46,4 | -10,0 | -177,0 |  | -233,5
Kirjanpitoarvo 1.1. | 588,9 | 86,8 | 94,2 | 9,1 | 779,1
Kirjanpitoarvo 31.12. | 663,7 | 86,0 | 121,2 | 4,2 | 875,1

Muut aineettomat hyödykkeet sisältävät ohjelmistoja ja lisenssejä 42,2 milj. euron (55,0 milj.
euron) arvosta.
Arvonalentumistestaus
Liikearvon testausta varten liikearvo on kohdistettu rahavirtaa tuottaville yksiköille (CGU).
Rahavirtaa tuottavat yksiköt on määritelty enintään raportoitavien segmenttien tasolle.
Seuraavassa taulukossa on eritelty, miten konsernin liikearvo ja ne tavaramerkit, joiden
vaikutusaika on rajoittamaton, kohdistuvat konsernin rahavirtaa tuottaville yksiköille.

Milj. € | Tavara- merkit 2024 | Liikearvo 2024 | Tavara- merkit 2023 | Liikearvo 2023
Päivittäistavarakauppa |  |  |  |
Päivittäistavarakauppa, ketjuliiketoiminta | - | 76,1 | - | 76,1
Päivittäistavarakauppa, Kespro | 5,3 | 2,0 | 5,3 | 2,0
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa |  |  |  |
Tekninen kauppa | 58,3 | 147,9 | 58,3 | 152,2
Byggmakker, Norja | 19,8 | 150,7 | 20,8 | 199,3
K-Bygg, Ruotsi | - | 185,0 | - | 191,0
Davidsen, Tanska | 29,8 | 35,4 | - | -
Autokauppa | - | 46,1 | - | 43,1
Yhteensä | 113,2 | 643,0 | 84,4 | 663,7

Liikearvo testataan mahdollisen arvonalentumisen varalta aina, kun on viitteitä
arvonalentumisesta, mutta vähintään kerran vuodessa. Arvonalentumistestaukset on
suoritettu vuoden 2024 viimeisellä neljänneksellä liikearvoille ja niille tavaramerkeille, joiden
taloudellinen vaikutusaika on arvioitu rajoittamattomaksi. Tavaramerkit, joiden vaikutusaika
on rajoittamaton, liittyvät yrityshankintojen yhteydessä hankittuihin omaisuuseriin.
Rahavirtaa tuottavan yksikön liiketoiminnasta kerrytettävissä oleva rahamäärä perustuu
käyttöarvolaskelmiin. Laskelmissa käytetyt rahavirtaennusteet perustuvat johdon
hyväksymiin taloudellisiin suunnitelmiin. Laskelmien ennustejakson pituus on kolme vuotta.
Suunnitelmat perustuvat ulkoisiin lähteisiin koskien ennusteita kokonaismarkkinoiden
kasvusta painotettuna rahavirtaa tuottavan yksikön oman liiketoiminnan osuudella kyseisestä
markkinasta. Rahavirtaennusteiden määrittämisessä keskeisenä oletuksena käytetään
kannattavuuskehitystä, joka perustuu johdon hyväksymiin suunnitelmiin ja johon vaikuttavat
etenkin liiketoiminnan kasvuennusteet, muutokset tuote- ja palveluvalikoimassa ja
hinnoittelussa, kauppapaikkaverkoston muutokset sekä liiketoiminnan kustannusten kehitys.

|  | 123

Ennustejakson liikevaihdon keskimääräinen nimellinen vuosikasvu oli 1,8 %-15,5 % ja
käyttökateprosentin vaihteluväli oli 4,7 %-12,7 %. Ennustejakson jälkeiset rahavirrat on
arvioitu 0,5-2,0 %:n kasvuennusteen mukaan maakohtaiset erot huomioiden.
Keskeiset muuttujat arvonalentumistestauksessa ovat ennustejakson jälkeinen
kasvuprosentti, diskonttokorko ja käyttökateprosentti. Seuraavassa taulukossa on esitetty
kunkin rahavirtaa tuottavan yksikön arvonalentumistestauksessa käytetty diskonttokorko
ennen veroja ja loppuarvon kasvuprosentti.

Milj. € | Diskontto- korko ennen veroja 2024 | Loppu- arvon kasvu- prosentti 2024 | Diskontto- korko ennen veroja 2023 | Loppu- arvon kasvu- prosentti 2023
Päivittäistavarakauppa |  |  |  |
Päivittäistavarakauppa, ketjuliiketoiminta | 6,5 % | 0,5 % | 6,8 % | 0,5 %
Päivittäistavarakauppa, Kespro | 6,3 % | 1,5 % | 6,5 % | 1,5 %
Rakentamisen ja talotekniikan kauppa |  |  |  |
Tekninen kauppa | 9,1 % | 2,0 % | 7,6 % | 2,0 %
Byggmakker, Norja | 8,7 % | 2,0 % | 7,2 % | 2,0 %
K-Bygg, Ruotsi | 7,0 % | 2,0 % | 7,1 % | 2,0 %
Davidsen, Tanska | 7,2 % | 2,0 % |  |
Autokauppa | 8,5 % | 2,0 % | 7,2 % | 1,5 %

Diskonttokorkona on käytetty toimialoittain ja maittain määritettyä pääoman
tuottovaatimusta (WACC) verojen jälkeen, jota oikaistaan testauksen yhteydessä
verovaikutuksella. Tuottovaatimuksen laskentakomponentit ovat riskitön tuottoprosentti,
markkinariskipreemio, toimialakohtainen betakerroin, tavoitepääomarakenne, vieraan
pääoman kustannus sekä maariskit.
Arvonalentumiset
Tilikaudella 2024 rakentamisen ja talotekniikan kaupan segmenttiin kuuluvan Norjan
rautakauppaketjun Byggmakkerin liikearvosta kirjattiin 40,0 milj. euron suuruinen
arvonalentuminen, mihin vaikuttivat liiketoiminnan odotuksia heikompi tuloskehitys sekä
Norjan rakentamisen markkinan heikko suhdanne ja korkea korkotaso.
Käyttöarvolaskelmaan perustuva Byggmakkerin liiketoiminnan kerrytettävissä oleva
rahamäärä oli 411,8 milj. euroa ja laskelmassa käytetty diskonttokorko oli 8,7 %
(7,2 %).Tilikauden 2023 aikana liikearvoihin ja aineettomiin oikeuksiin ei kohdistunut
arvonalentumisia.
Herkkyysanalyysi
Herkkyysanalyysi koskee muita kuin Byggmakkerin arvonalentumistestiä. Herkin oletuksissa
tapahtuville muutoksille on K-Byggin arvonalentumistesti. K-Byggin toteutunut liikevaihto
vuonna 2024 oli 277,0 milj. euroa. Ennusteperiodin aikana K-Byggin liikevaihdon kehitys-%:n
vaihteluväli on 4,9 %-33,6 %, johon vaikuttaa kahdeksan K-Rauta -kaupan siirtyminen K-Bygg
-ketjuun vuoden 2024 viimeisellä neljänneksellä. Ennustejakson loppuun mennessä
käyttökateprosentin oletetaan kasvavan 4,4 %-yksikköä vuonna 2024 toteutuneesta
käyttökateprosentista. Heikko rakentamisen suhdanne on vaikuttanut alentavasti
toteutuneeseen käyttökatetasoon. K-Byggin kerrytettävissä oleva rahamäärä ylitti
testattavien varojen kirjanpitoarvon 20,9 milj. eurolla. Arvonalentumistilanteen aiheuttaisi yli
0,3 %-yksikön aleneminen ennustejakson jälkeisessä käyttökateprosentissa, ennustejakson
jälkeisen kasvuprosentin jääminen alle 1,7 %:iin tai jos diskonttokorko ennen veroja olisi
suurempi kuin 7,3 %.

|  | 124

3.4 Vuokrasopimukset
Laadintaperiaatteet
Konserni vuokralleottajana
Konserni vuokraa liiketoimintansa käyttöön kiinteistöjä sekä koneita ja laitteita kaikissa
toimintamaissa. Konserni määrittelee sopimuksen syntymisajankohtana, onko sopimus
vuokrasopimus tai sisältyykö siihen vuokrasopimus. Sopimus luokitellaan
vuokrasopimukseksi, jos se antaa oikeuden yksilöidyn omaisuuserän käyttöä koskevaan
määräysvaltaan tietyksi ajanjaksoksi vastiketta vastaan. Konserni kirjaa taseeseen
käyttöoikeusomaisuuserän ja leasingvelan sopimuksen alkamisajankohtana, pois lukien
vuokrasopimukset, joissa kohdeomaisuuserä on vähäarvoinen tai vuokra-aika on enintään 12
kuukautta ja joihin konserni soveltaa IFRS 16 standardin sallimaa helpotusta. Lyhytaikaisten
vuokrasopimusten sekä vähäarvoisten omaisuuserien vuokrat kirjataan kuluksi
tuloslaskelmaan tasaerinä vuokra-ajalle. Konserni erottaa muut kuin
vuokrasopimuskomponentit, kuten palvelukomponentit, ja kirjaa ne tulosvaikutteisesti.
Vuokra-ajan alkamisajankohtana kirjattava leasingvelka arvostetaan vuokra-aikana
maksettavien vuokrien nykyarvoon. Tulevien vuokrien nykyarvon laskemisessa korkona
käytetään ensisijaisesti vuokrasopimuksen sisäistä korkokantaa, jos se on saatavilla.
Kaikkien sopimusten osalta sisäinen korkokanta ei ole helposti määritettävissä, joten näiden
sopimusten osalta käytetään lisäluoton korkoa, jonka osatekijät ovat viitekorko, lisäluoton
luottoriskimarginaali sekä mahdollinen maa- ja valuuttariskilisä. Sopimuksen
alkamisajankohtana leasingvelan arvoon sisällytetään kiinteät vuokrat, indeksistä tai
hintatasosta riippuvat muuttuvat vuokrat, mahdolliset jäännösarvotakuut sekä osto-option
toteutushinta, kun option käyttämiseen on sitouduttu. Myös maksut vuokrasopimuksen
päättämisestä aiheutuvista sanktioista sisällytetään leasingvelan arvoon, jos
vuokrasopimuksen päättämisoptio on huomioitu vuokra-ajassa.
Myöhemmillä kausilla leasingvelka määritetään uudelleen, jos vuokra-ajassa tapahtuu
muutos jatkamis- tai päättämisoption käytön seurauksena, osto-optiota koskevissa arvioissa
tapahtuu muutos tai tulevaisuuden vuokranmaksuissa on muutoksia indeksin tai hintatason
muutoksen seurauksena. Leasingvelan uudelleen määrittämisestä johtuva muutos kirjataan
oikaisuna käyttöoikeusomaisuuserään määrään. Jos leasingvelan vähennys ylittää
käyttöoikeusomaisuuserän kirjanpitoarvon, erotus kirjataan tulosvaikutteisesti.
Käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan sopimuksen alkamisajankohtana hankintamenoon,
joka vastaa leasingvelan alkuperäisen arvostuksen määrää. Lisäksi
käyttöoikeusomaosuuserän hankintamenoon sisällytetään ennen alkamisajankohtaa
maksetut vuokrat vähennettynä mahdollisesti saaduilla kannustimilla, alkuvaiheen
välittömät menot, sekä arvio ennallistamismenoista. Myöhemmillä kausilla
käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla
ja arvonalentumistappioilla, oikaistuna leasingvelan uudelleen määrittämisestä johtuvilla
erillä. Käyttöoikeusomaisuuserä poistetaan sen taloudellisen vaikutusajan tai sitä
lyhyemmän vuokra-ajan kuluessa.
Jos vuokrattu hyödyke poistuu käytöstä tai se vuokrataan edelleen maksettua vuokraa
alemmalla vuokralla, vuokrasopimuksesta muodostuu tappiollinen ja vastaavasta
käyttöoikeusomaisuuserästä kirjataan arvonalentuminen.
Myynti- ja takaisinvuokraustilanteissa konserni arvioi täyttääkö omaisuuserän luovutus IFRS
15 -standardin mukaiset myynnin kriteerit. Jos luovutus käsitellään myyntinä, taseeseen
kirjattavan käyttöoikeusomaisuuserän arvoksi kirjataan se osuus alkuperäisen omaisuuserän
kirjanpitoarvosta, joka vastaa myyjälle jäänyttä käyttöoikeuden arvoa. Myyntivoittona tai
-tappiona esitetään ainoastaan se osuus omaisuuserän myyntituloksesta, joka vastaa
ostajalle siirrettyjä oikeuksia. Jos omaisuuserän myynnistä suoritettava vastike tai
vuokrasopimuksen vuokrat eivät vastaa käypiä arvoja, erotus huomioidaan omaisuuserän
myyntituottojen oikaisuna. Markkinaehtoja huonommat ehdot käsitellään ennakkoon
maksettuina vuokrina ja markkinaehtoja paremmat ehdot rahoitusvelkana. Jos myynnin
kriteerit eivät täyty, luovutetun omaisuuserän raportointia taseessa jatketaan ja
luovutushinta esitetään rahoitusvelkana.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Vuokrasopimusten taseeseen kirjaamisessa joudutaan tekemään arvioita sopimusten
pituudesta ja jatko-optioiden käyttämisestä sekä käytettävästä diskonttauskorosta. Uuden
vuokrasopimuksen sopimuskauden pituutta arvioitaessa sopimuksen jatko-optioita ei oteta
huomioon ennen kuin jatko-option käyttöön on sitouduttu. Tehdyt arviot voivat poiketa
tulevaisuudessa toteutuvista vuokrasopimusten ehdoista.

|  | 125

Käyttöoikeusomaisuuserät
Konserni vuokraa liiketoimintaansa varten vähittäiskaupan ja sitä palvelevan logistiikan
tarvitsemia tiloja. Vuokrasopimukset ovat pääosin määräaikaisia ja paikallisen
markkinakäytännön mukaisia. Osaan kiinteistöjen vuokrasopimuksista sisältyy jatko-optioita.
Konserni vuokraa liiketoimintaansa varten myös koneita ja kalustoa, kuten ajoneuvoja,
logistiikan koneita ja laitteita sekä kauppojen ja logistiikan jätteiden kierrätykseen liittyviä
laitteita. Konserni on luokitellut vähäarvoisiksi omaisuuseriksi toimistokoneet ja laitteet, ja
näiden hyödykkeiden vuokrat käsitellään tuloslaskelmassa vuosikuluna.

2024 Milj. € | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja kalusto | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 1 799,9 | 17,0 | 1 816,9
Lisäykset | 444,0 | 13,5 | 457,5
Liiketoimintojen hankinnat | 2,7 | 9,7 | 12,3
Siirrot erien välillä | 0,0 | -0,4 | -0,4
Poistot | -348,5 | -11,0 | -359,5
Arvonalentumiset | -12,8 | - | -12,8
Vähennykset | -36,9 | -0,2 | -37,1
Muuntoerot | -8,9 | -0,4 | -9,3
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 839,5 | 28,2 | 1 867,7

2023 Milj. € | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja kalusto | Yhteensä
Kirjanpitoarvo 1.1. | 1 718,9 | 18,6 | 1 737,6
Lisäykset | 431,0 | 6,2 | 437,3
Liiketoimintojen hankinnat | 14,8 | 0,9 | 15,7
Poistot | -339,3 | -8,0 | -347,3
Arvonalentumiset | -5,9 | - | -5,9
Vähennykset | -10,2 | -0,4 | -10,6
Muuntoerot | -9,5 | -0,3 | -9,8
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 799,9 | 17,0 | 1 816,9

Vuokravastuut sopimuksista, jotka eivät ole alkaneet 31.12.2024 ja joihin yhtiö on sitoutunut,
olivat 298,8 milj. euroa (233,2 milj. euroa).
Tuloslaskelmaan merkityt määrät

Milj. € | 2024 | 2023
Liikevoitto |  |
Käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | -375,5 | -353,2
Vuokrakulut lyhytaikaisista vuokrasopimuksista | -4,3 | -3,2
Vuokrakulut vähäarvoisista omaisuuseristä | -3,5 | -3,6
Muuttuvat vuokrakulut | -0,7 | -1,0
Rahoituskulut |  |
Korkokulut | -78,6 | -73,4
Yhteensä | -462,6 | -434,3

Leasingvelkojen ja niihin liittyvien rahoituskulujen maturiteetti on eritelty liitteessä 4.3.
Vuokrasopimuksista aiheutuva rahavirta

Milj. € | 2024 | 2023
Leasingvelkojen korkokulut | -78,6 | -73,4
Leasingvelkojen lyhennykset | -370,9 | -354,3
Tuloslaskelmaan jäävät vuokrat | -8,5 | -7,7
Yhteensä | -458,0 | -435,4

Laadintaperiaatteet
Konserni vuokralleantajana
Vuokralleantajan raportoinnissa vuokrasopimukset jaetaan operatiivisiin vuokrasopimuksiin
ja rahoitusleasingsopimuksiin. Vuokrasopimuksen alkamisajankohtana konserni arvioi, onko
vuokrasopimus operatiivinen vuokrasopimus vai rahoitusleasingsopimus.
Rahoitusleasingsopimuksiksi luokitellaan ne vuokrasopimukset, joissa omistamiselle
ominaiset riskit ja edut siirtyvät vuokralaiselle. Rahoitusleasingsopimuksessa vuokralleantaja
kirjaa sopimuksen alkaessa taseeseen rahoitusleasingsaamisen, joka vastaa sen
nettosijoitusta vuokrasopimukseen. Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät vuokratuotot
kirjataan tuloslaskelmaan tasaerinä vuokra-ajan kuluessa.

|  | 126

Kesko vuokraa tiloja muille yrittäjille kuin K-kauppiaille muodostaakseen kauppapaikkaan
kokonaisansaintaansa tukevan palvelukokonaisuuden. Tällaisia tiloja ovat tyypillisesti
kauppakiinteistöjen yhteydessä toimivat ns. etutilamyymälät. Keskolla on etutilamyymälöitä
sekä omistamissaan kohteissa että vuokratuissa kohteissa, joissa jälkimmäisistä Keskolla on
edelleenvuokraussopimus. Etutilamyymälöiden vuokrasopimukset ovat operatiivisia
vuokrasopimuksia. K-kauppiaiden ketjutoiminnan harjoittamisessa liiketilana käyttämät
Keskon omistamat tai vuokraamat tilat on luovutettu kauppiaille ketjusopimuksen nojalla,
eikä niitä ole käsitelty vuokrasopimuksina. Ketjusopimukseen perustuvien tuottojen
tilinpäätöskäsittelystä on kerrottu liitteessä 2.1. K Auto Leasing harjoittaa autojen
vuokraustoimintaa. Sopimukset ovat operatiivisia vuokrasopimuksia.
Vuokratuotot

Milj. € | 2024 | 2023
Vuokratuotot operatiivisista vuokrasopimuksista | 75,0 | 68,5

3.5 Vaihto-omaisuus
Laadintaperiaatteet
Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä alempaan nettorealisointiarvoon.
Nettorealisointiarvolla tarkoitetaan tavanomaisessa liiketoiminnassa saatavaa arvioitua
myyntihintaa, josta on vähennetty arvioidut myynnistä aiheutuvat välttämättömät menot.
Hankintameno määritetään pääsääntöisesti painotetun keskihankintahinnan mukaan.
Valmiina hankittujen tuotteiden hankintamenoon luetaan kaikki ostomenot
hankintarahteineen. Itse valmistettujen tuotteiden hankintamenoon luetaan kaikki
valmistusmenot sisältäen välittömät menot ja osuudet valmistuksen muuttuvista ja kiinteistä
yleismenoista. Hankintameno ei sisällä vieraan pääoman menoja.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Konserni tarkastelee säännöllisesti vaihto-omaisuuden epäkuranttiutta ja kiertonopeutta
sekä nettorealisointiarvon mahdollista pienentymistä alle hankintamenon ja kirjaa
tarvittaessa arvonalentumisen. Nämä tarkastelut edellyttävät arvioita tuotteiden tulevasta
kysynnästä. Mahdolliset muutokset näissä arvioissa voivat aiheuttaa muutoksia vaihto-
omaisuuden arvostukseen tulevina kausina.

Milj. € | 2024 | 2023
Tavarat | 1 096,1 | 1 078,4
Ennakkomaksut | 5,4 | 5,5
Yhteensä | 1 101,5 | 1 083,9
Vaihto-omaisuuden arvonalennus nettorealisointiarvoon | 70,2 | 72,3

|  | 127

3.6 Myyntisaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset
Laadintaperiaatteet
Myyntisaamiset ja muut lyhytaikaiset saamiset on kirjattu kirjanpitoon alkuperäisen
saamisen määräisenä. IFRS 9 -standardin arvonalentumismallin mukaan arvonalentumiset
tulee kirjata odotettavissa oleviin luottotappioihin perustuen. Konserni soveltaa standardin
mahdollistamaa yksinkertaistettua mallia myyntisaamisten arvonalentumisten kirjaamiseen
varausmatriisin avulla. Arvonalentumismallia varten konserniyritykset on luokiteltu eri
riskiluokkiin liiketoimintamallin ja toteutuneiden historiallisten luottotappioiden perusteella.
Lisäksi arvonalentuminen kirjataan, jos on muutoin näyttöä velallisen
maksukyvyttömyydestä, konkurssista tai selvitystilasta. Arvonalentuminen kirjataan kuluksi
muihin liiketoiminnan kuluihin. Jos aiemmin kuluksi kirjatusta erästä saadaan myöhemmin
suoritus, se kirjataan vähentämään muita liiketoiminnan kuluja.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Konserniyritykset noudattavat yhtenäistä menettelyä erääntyneiden saamisten
arvostamisessa. Mahdolliset muutokset asiakkaiden maksukyvyssä voivat aiheuttaa
muutoksia myyntisaamisten arvostukseen tulevina kausina.

Milj. € | 2024 | 2023
Korolliset saamiset |  |
Korolliset laina- ja muut saamiset | 4,2 | 4,3
Korolliset saamiset yhteensä | 4,2 | 4,3
Myyntisaamiset | 957,9 | 970,5
Tuloverosaamiset | 12,9 | 6,6
Muut korottomat saamiset |  |
Korottomat laina- ja muut saamiset | 38,0 | 44,6
Siirtosaamiset | 249,1 | 258,0
Muut korottomat saamiset yhteensä | 287,1 | 302,6
Yhteensä | 1 262,1 | 1 284,0

Siirtosaamisten merkittävin erä liitt yy ostojen hyvityksiin. Lyhytaikaisten myynti- ja
lainasaamisten sekä lyhytaikaisten korollisten saamisten käyvän arvon oletetaan vastaavan
niiden kirjanpitoarvoa saamisten lyhyen maturiteetin johdosta.
Myyntisaamisten ikäjakauma
Myyntisaamisiin liittyvän luottoriskin hallinnasta vastaavat liiketoiminnot. Luottoriskin
hallintaan liiketoiminnoissa on määritetty luottomyynnin ehdot ja vakuusvaateet sekä
luottolimiittejä koskevat päätöksentekovaltuudet. Luotonvalvonnassa tunnistetaan
riskiasiakkaat ja luottopäätösten perusteena käytetään ajantasaista tietoa asiakkaiden
maksukyvystä ja siinä tapahtuneista muutoksista. Myyntisaamisten arvostuksessa on otettu
huomioon taloudellinen epävarmuus arvioitaessa odotettavissa olevien luottotappioiden
määrää. Konsernin myyntisaamiset ovat suurelta joukolta yksittäisiä asiakkaita, eikä taseen
saamisiin sisälly merkittäviä riskikeskittymiä. Liiketoimintojen kausiluonteisuus vaikuttaa
myyntisaamisten määrään konsernitaseessa. Luottotappioiden määrä on pysynyt
kohtuullisena taloudellisesta epävarmuudesta huolimatta.

Milj. € | 2024 | 2023
Erääntymättömät myyntisaamiset | 878,3 | 875,8
1-7 päivää erääntyneet myyntisaamiset | 40,6 | 58,0
8-30 päivää erääntyneet myyntisaamiset | 17,6 | 14,7
31-60 päivää erääntyneet myyntisaamiset | 4,1 | 4,7
Yli 60 päivää erääntyneet myyntisaamiset | 17,2 | 17,1
Yhteensä | 957,9 | 970,5

Suomessa konsernin liiketoiminnan keskeinen osa tapahtuu yhteistyössä kauppiaiden kanssa
ja myyntisaamisista 357,7 milj. euroa (382,7 milj. euroa) oli ketjukauppiassaamisia.
Ketjukauppiassaamisten vakuutena on Keskon osakkuusyrityksen Vähittäiskaupan Takaus
Oy:n antama tililuottovakuus, jonka enimmäismäärä on aina rajoitettu Vähittäiskaupan
Takauksen K-kauppiasyritykseltä ja -yrittäjältä saaman vastavakuuden realisointiarvoon.
Vastavakuuksien yhteisarvo oli tilikauden päättyessä 187,1 milj. euroa (199,5 milj. euroa).
Lisäksi saamisten vakuutena on muita vakuuksia, kuten yrityskiinnityksiä, ja muuta pantattua
omaisuutta.
Myyntisaamisiin sisältyy arvonalentumista yhteensä 30,6 milj. euroa (24,4 milj. euroa).
Tilikauden tulokseen on kirjattu luottotappioita ja arvonalentumisia yhteensä 7,1 milj. euroa
(5,1 milj. euroa).
Sellaisia myyntisaamisia, joiden maksuehdoista on neuvoteltu uudelleen, oli yhteensä 2,1 milj.
euroa (1,4 milj. euroa).

|  | 128

3.7 Eläkesaamiset
Laadintaperiaatteet
Konsernilla on sekä maksu- että etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Maksupohjaisista
eläkejärjestelyistä suoritettavat maksut kirjataan kuluksi sen tilikauden tuloslaskelmaan, jota
veloitus koskee. Maksupohjaisissa järjestelyissä konsernilla ei ole oikeudellista eikä
tosiasiallista velvoitetta lisämaksujen suorittamiseen, mikäli maksujen saajataho ei pysty
suoriutumaan eläke-etuuksien maksamisesta.
Etuuspohjaisissa eläkejärjestelyissä konsernille voi jäädä järjestelystä velvoitteita tai varoja
tilikauden maksun suorittamisen jälkeen. Eläkevelvoite kuvaa tulevien maksettavista
etuuksista johtuvien kassavirtojen nykyarvoa. Eläkevelvoitteiden nykyarvo on laskettu
ennakoituun etuusyksikköön perustuvaa menetelmää (The Projected Unit Credit Method)
käyttäen. Eläkemenot kirjataan kuluksi työntekijöiden palvelusaikana
vakuutusmatemaattisten laskelmien perusteella. Eläkevelvoitteen nykyarvoa laskettaessa
käytetään diskonttokorkona yritysten liikkeelle laskemien korkealaatuisten
joukkovelkakirjalainojen markkinatuottoa. Näiden maturiteetti vastaa olennaisilta osin
laskettavan eläkevastuun maturiteettia. Eläkejärjestelyn eläkevelvoitetta vastaavat varat on
arvostettu tilinpäätöshetkellä käypiin arvoihin. Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot
kirjataan tuloslaskelman laajaan tulokseen.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Työsuhde-etuuksiin liittyvien erien laskennassa käytetään useita arviointia vaativia tekijöitä.
IAS 19 mukainen etuuspohjainen eläkelaskenta perustuu mm. seuraaviin johdon arvioita
vaativiin tekijöihin:
• tilikauden eläkekulun, eläkevelvoitteen ja nettorahoitusmenon laskemisessa käytettävä
diskonttokorko
• tuleva palkkatasokehitys
• henkilöstön palvelusajan pituus.
Muutokset näissä olettamissa voivat merkittävästi vaikuttaa eläkevastuun ja tulevien
eläkekulujen määriin. Lisäksi merkittävä osa eläkejärjestelyjen varoista on sijoitettu
kiinteistöihin ja osakkeisiin, joiden arvonmuutokset vaikuttavat taseen eläkesaamisen
määrään.
Konsernilla on useita eläkejärjestelyjä eri toimintamaissa. Suomessa henkilökunnan
lakisääteinen eläketurva on järjestetty työeläkevakuutusyhtiöiden kautta ja vapaaehtoinen
lisäeläketurva pääosin Keskon Eläkekassan kautta. Työeläkevakuutusyhtiössä hoidettu
lakisääteinen eläketurva on maksuperusteinen eläkejärjestely. Etuuspohjaiset eläkejärjestelyt
muodostuvat pääosin Keskon Eläkekassan myöntämästä lisäeläketurvasta.
Ulkomaisissa tytäryrityksissä olevat eläkejärjestelyt hoidetaan paikallisten määräysten ja
käytännön mukaan ja ne ovat pääosin maksuperusteisia eläkejärjestelyitä.
Keskon Eläkekassa
Keskon Eläkekassa on osakkaidensa oma eläkelaitos, joka tarjoaa lisäeläketurvan niille
toimintapiiriin kuuluville työntekijöille, jotka ovat jäseninä Eläkekassassa. Lisäeläke-etuuden
piiriin ei ole otettu uusia työntekijöitä 9.5.1998 jälkeen. Kassan sääntöjen mukaisten ehtojen
täyttyessä jäsenille myönnetään vanhuuseläke 60−65 vuoden ikäisenä. Kassan myöntämän
eläkkeen määrä on kassan sääntöjen perusteella lasketun henkilön eläkepalkkaan perustuvan
eläkkeen ja lakisääteisen eläketurvan erotus. Yksittäisen kassan jäsenen eläkkeen määrään
vaikuttavat yksilöllisesti lasketun eläkepalkan lisäksi henkilön jäsenyysaika Eläkekassassa.
Eläkekassaan toimintapiiriin kuului 1 996 jäsentä, joista aktiiveja oli 245 ja
eläkkeensaajia 1 751. Kesko-konsernin osuus Eläkekassan velvoitteesta on 96,3 % (96,4 %).
Liitetiedoissa on esitetty Kesko-konsernin osuus Eläkekassasta lukuun ottamatta varojen
jakautumista omaisuusryhmittäin ja velvoitteen maturiteettijakaumaa.
Eläkekassan toimintaa säätelee kassan sääntöjen lisäksi vakuutuskassalaki, lain nojalla
annetut asetukset sekä viranomaisohjeet, ja kassan toimintaa valvoo Finanssivalvonta.
Säädökset sisältävät määräyksiä mm. eläkevelvoitteen laskentaan ja velvoitteen kattamiseen
liittyen. Eläkevelvoitteen tulee olla täysimääräisesti katettu järjestelyyn kuuluvilla varoilla ja
tilapäistä katevajausta sallitaan vain poikkeuksellisesti. Lisäksi säädökset sisältävät
yksityiskohtaisia määräyksiä eläkevelvoitteen katteena olevan omaisuuden
katekelpoisuudesta ja sijoitusriskien hajauttamisesta.
Tilikaudella 2024 tai tilikaudella 2023 Keskon Eläkekassa ei perinyt kannatusmaksua
osakkailtaan.

|  | 129

Taseen etuuspohjainen eläkesaaminen määräytyy seuraavasti

Milj. € | 2024 | 2023
Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo | -214,6 | -241,0
Järjestelyn varojen käypä arvo | 342,1 | 320,3
Nettomääräinen saaminen taseessa | 127,5 | 79,6
Taseen nettomääräisen saamisen muutos: |  |
Tilikauden alussa | 79,6 | 86,9
Tuloslaskelmaan kirjatut tuotot/kulut | 0,2 | -1,2
Uudelleenarvostus | 46,9 | -6,8
Suoritukset järjestelyyn ja järjestelyn kulut | 0,7 | 0,3
Tilikauden lopussa | 127,5 | 79,6

Milj. € | Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo | Järjestelyn varojen käypä arvo | Yhteensä
1.1.2024 | -241,0 | 320,3 | 79,6
Tilikauden työsuoritukseen perustuva meno | -1,9 |  | -1,9
Velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot ja tappiot | 0,1 |  | 0,1
Korkomeno/-tuotto | -7,2 | 9,8 | 2,5
Järjestelyn kulut |  | -0,5 | -0,5
| -9,0 | 9,3 | 0,2
Uudelleenarvostus |  |  |
Varojen tuotto |  | 20,4 | 20,4
Rahoitusolettamamuutokset | 26,2 |  | 26,2
Kokemusperäiset muutokset | 0,3 |  | 0,3
| 26,5 | 20,4 | 46,9
Suoritukset järjestelyyn |  | 0,7 | 0,7
Muut muutokset | -5,9 | 6,3 | 0,1
Maksetut etuudet | 14,9 | -14,9 | -
31.12.2024 | -214,6 | 342,1 | 127,5

Milj. € | Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo | Järjestelyn varojen käypä arvo | Yhteensä
1.1.2023 | -225,2 | 312,1 | 86,9
Tilikauden työsuoritukseen perustuva meno | -2,3 |  | -2,3
Velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot ja tappiot | -1,5 |  | -1,5
Korkomeno/-tuotto | -7,7 | 10,9 | 3,2
Järjestelyn kulut |  | -0,5 | -0,5
| -11,6 | 10,4 | -1,2
Uudelleenarvostus |  |  |
Varojen tuotto |  | 11,4 | 11,4
Rahoitusolettamamuutokset | -15,1 |  | -15,1
Kokemusperäiset muutokset | -3,2 |  | -3,2
| -18,3 | 11,4 | -6,8
Suoritukset järjestelyyn |  | 0,3 | 0,3
Maksetut etuudet | 14,0 | -14,0 | -
31.12.2023 | -241,0 | 320,3 | 79,6

Järjestelyyn kuuluvien varojen jakautuminen omaisuusryhmittäin 2024

Milj. € | Noteeratut | Noteeraa- mattomat | Yhteensä
Eurooppa |  |  |
Oman pääoman ehtoiset instrumentit |  | 29,2 | 29,2
Vieraan pääoman ehtoiset instrumentit | 50,6 | 7,6 | 58,2
Sijoitusrahastot | 74,0 | 15,4 | 89,5
Kiinteistöt |  | 85,6 | 85,6
Yhdysvallat |  |  |
Sijoitusrahastot | 61,7 |  | 61,7
Muut maat |  |  |
Sijoitusrahastot | 23,6 |  | 23,6
Yhteensä | 209,9 | 137,8 | 347,8

|  | 130

Järjestelyyn kuuluvien varojen jakautuminen omaisuusryhmittäin 2023

Milj. € | Noteeratut | Noteeraa- mattomat | Yhteensä
Eurooppa |  |  |
Oman pääoman ehtoiset instrumentit |  | 28,5 | 28,5
Vieraan pääoman ehtoiset instrumentit | 57,4 | 3,2 | 60,6
Sijoitusrahastot | 72,9 | 15,9 | 88,8
Kiinteistöt |  | 85,5 | 85,5
Yhdysvallat |  |  |
Sijoitusrahastot | 51,2 |  | 51,2
Muut maat |  |  |
Sijoitusrahastot | 16,9 |  | 16,9
Yhteensä | 198,5 | 133,1 | 331,6

Milj. € | 2024 | 2023
Käypään arvoon sisältyy Kesko Oyj:n osakkeita | - | -
Käypään arvoon sisältyy Kesko-konsernin vuokraamia kiinteistöjä | 85,6 | 85,5

Keskeiset vakuutusmatemaattiset oletukset

| 2024 | 2023
Diskonttauskorko | 3,35 % | 3,02 %
Palkankorotusoletus | 2,27 % | 2,96 %
Inflaatio | 1,99 % | 2,48 %
Eläkkeiden odotettu kasvu | 1,80 % | 2,67 %
Odotettu keskimääräinen jäljellä oleva työssäoloaika, vuotta | 4 | 5

Eläkevelvoitteiden painotettu keskimääräinen voimassaoloaika ja
diskonttaamattomien eläkevelvoitteiden oletettu maturiteettijakauma

| 2024 | 2023
Eläkevelvoitteiden painotettu keskimääräinen voimassaoloaika, vuotta | 11 | 12
Diskonttaamattomien eläkevelvoitteiden oletettu maturiteettianalyysi, milj. € |  |
Alle 1 vuosi | 15,6 | 15,4
1−10 vuotta | 114,5 | 121,4
10−20 vuotta | 96,1 | 109,2
20−30 vuotta | 62,0 | 75,6
Yli 30 vuotta | 40,1 | 55,5
Yhteensä | 328,3 | 377,0

Eläkejärjestelyyn liittyvät riskit
Varoihin liittyvät riskit
Eläkekassan sijoitusomaisuus sisältää kiinteistöjä, osakeindeksirahastoja, pääomarahastoja,
noteeraamattomia osakkeita sekä pitkä- ja lyhytaikaisia korkosijoituksia. Eläkekassan
sijoituspolitiikassa määritellään omaisuuslajikohtaiset sijoitusrajoitteet sekä sallitut
sijoituskohteet. Eläkekassan hallituksen vuosittain vahvistama sijoitussuunnitelma sisältää
sijoitusallokaatio- ja tuottotavoitteet aina vuodeksi eteenpäin. Sijoitustoiminnan tavoitteena
on huolehtia sijoitusten tuotosta ja rahaksi muutettavuudesta turvaavasti sekä sijoitusten
asianmukaisesta monipuolisuudesta ja hajauttamisesta. Vuositasolla tavoitteena on ylittää
Eläkekassan vastuumenot ja hoitokulut, jolloin osakkailta ei tarvitse periä kannatusmaksua.
Pitkän aikavälin sijoitustoiminnan tuottotavoite on 5,0 %. Sijoitustoiminnan riskejä hallitaan
seuraamalla jatkuvasti markkinatilanteen kehitystä ja analysoimalla sijoituskohteiden tuotto-
ja riskipotentiaalin riittävyyttä. Tuotot verrattuna valittuihin vertailuindekseihin ja sijoitusten
jakauma raportoidaan kuukausittain. Sijoitustoiminnan toteutunut tuotto oli 10,21 % vuonna
2024.
Mikäli sijoitusomaisuuden tuotto alittaa etuuspohjaisen eläkevelvoitteen nykyarvon
laskennassa käytetyn diskonttokoron, voi eläkejärjestelyyn syntyä alijäämä. Omaisuuden
hajauttamisella pyritään pienentämään tätä riskiä vaihtelevissa taloudellisissa olosuhteissa.

|  | 131

Mikäli eläkejärjestelyyn syntyy alijäämää siten, ettei eläkevelvoite ole kansallisten säännösten
mukaan täysimääräisesti katettu, on Eläkekassan osakkailla velvollisuus maksaa kassaan
kannatusmaksua vastuun kattamiseksi. IAS 19 -standardin mukaan laskettuna Eläkekassan
eläkejärjestelyyn kuuluvien varojen arvo ylitti velvoitteen määrän 131,8 milj. eurolla
31.12.2024. Eläkekassaa koskevat paikalliset säännöt voivat johtaa
kannatusmaksuvelvollisuuden syntymiseen myös tilanteissa, joissa IAS 19 velvoite on täysin
katettu. Tällöin perityn kannatusmaksun määrä kasvattaa IAS 19 eläkesaamisen määrää.
Velvoitteeseen liittyvät riskit
Etuuspohjaisen eläkevelvoitteen määrään voivat vaikuttaa yleisen korkotason lisäksi
lakisääteisen eläketurvan muutokset, tulevat palkankorotukset, eläkkeiden indeksikorotukset
sekä muutokset odotettavissa olevassa eliniässä. Eläkekassan sääntöjen mukainen kassan
jäsenelle annettu eläkelupaus on sidottu eläkepalkan määrään ja se on elinikäinen etuus.
Eläkkeensaajan kokonaiseläkkeen määrä koostuu lakisääteisestä eläkkeestä ja kassan
tarjoamasta lisäeläkkeestä. Palkankorotukset kasvattavat tulevan eläkkeen määrää. Jos
muutokset lakisääteisessä eläketurvassa, kuten eläkeiän nosto tai eläketurvan heikennys
kompensoitaisiin eläkkeen saajalle lisäeläkkeessä, kasvattaisivat muutokset etuuspohjaisen
eläkevelvoitteen määrää. Tulevien eläkkeiden määrää tarkistetaan eläkejärjestelyn ehtojen
mukaan vuosittain indeksikorotuksella. Odotettavissa olevan eliniän pidentyminen kasvattaa
eläkevelvoitteen määrää.
Yleisen korkotason ja korkealaatuisten joukkovelkakirjalainojen markkinatuoton muutokset
vaikuttavat etuuspohjaisen eläkevelvoitteen nykyarvon määrään. Korkotason laskiessa
etuuspohjaisen eläkevelvoitteen nykyarvon määrä kasvaa. Koska eläkekassan
sijoitusomaisuus sijoitetaan ja tuottotavoitteet asetetaan pitkällä aikavälillä, ei sijoitusten
vuosituoton muutos välttämättä korreloi lyhyellä aikavälillä etuuspohjaisen eläkevelvoitteen
diskonttokoron muutoksen kanssa.
Herkkyysanalyysi
Seuraavassa taulukossa on esitetty etuuspohjaisen eläkevelvoitteen herkkyys keskeisissä
oletuksissa tapahtuville muutoksille.

Vakuutusmatemaattinen oletus | Oletuksen muutos | Vaikutus etuuspohjaisen eläkevelvoitteen määrään, lisäys | Vaikutus etuuspohjaisen eläkevelvoitteen määrään, vähennys
2024 |  |  |
Diskonttauskorko | 0,50 % | -5,35 % | 5,86 %
Palkankorotusoletus | 0,50 % | 0,65 % | -0,46 %
Eläkkeiden odotettu kasvu | 0,50 % | 5,10 % | -4,70 %
2023 |  |  |
Diskonttauskorko | 0,50 % | -5,87 % | 6,52 %
Palkankorotusoletus | 0,50 % | 0,74 % | -0,65 %
Eläkkeiden odotettu kasvu | 0,50 % | 5,60 % | -5,10 %

Herkkyysanalyysin vaikutukset on laskettu niin, että oletuksen muutoksen vaikutusta
laskettaessa on kaikkien muiden oletusten oletettu pysyvän ennallaan. Käytännössä tämä ei
ole todennäköistä, ja joissakin oletuksissa tapahtuvat muutokset saattavat korreloida
keskenään. Etuuspohjaisen velvoitteen herkkyysanalyysi on laskettu käyttäen samaa
menetelmää kuin on käytetty taseeseen merkittävää eläkevelvoitetta laskettaessa.

|  | 132

3.8 Osuudet osakkuus- ja yhteisyrityksissä
Osakkuus- ja yhteisyritykset
Osakkuus- ja yhteisyritykset käsitellään pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltävinä
sijoituksina. Osakkuus- ja yhteisyritysosakkeille ei ole markkinanoteerauksia. Osakkuus- ja
yhteisyritykset on lueteltu liitteessä 5.1. Lähipiiritiedot on esitetty liitteessä 5.2.
Merkittävät yhteisyritykset
Konsernilla on merkittävä yhteisyritys UAB Kesko Senukai Lithuania. Kesko Senukai
-konserni harjoittaa rauta- ja sisustuskauppaa Liettuassa, Virossa, Latviassa ja Valko-
Venäjällä. Konsernin emoyhtiö, UAB Kesko Senukai Lithuania, on Liettuassa rekisteröity
osakeyhtiö. Kesko-konsernin omistusosuus Kesko Senukai -konsernissa on 50,0 %.
UAB KS Holding on kiinteistökehitystä ja kiinteistöjen vuokrausta harjoittava Liettuassa
rekisteröity osakeyhtiö, jonka toiminta liittyy läheisesti Kesko Senukai -konsernin toimintaan.
Kesko-konsernin omistusosuus KS Holding -konsernissa on 50,0 %.

Yhteenveto merkittävien yhteisyritysten taloudellisista tiedoista, Milj. € | 31.12.2024 | 31.12.2023
Lyhytaikaiset varat | 416,7 | 413,9
Pitkäaikaiset varat | 402,1 | 426,8
Lyhytaikaiset velat | 293,4 | 301,0
Pitkäaikaiset velat | 268,8 | 292,9
Edellä mainitut taseen erät sisältävät seuraavat erät: |  |
Rahavarat | 26,3 | 69,7
Lyhytaikaiset korolliset velat | 46,6 | 47,1
Pitkäaikaiset korolliset velat | 268,7 | 292,8

Yhteenveto merkittävien yhteisyritysten taloudellisista tiedoista, Milj. € | 1.1.-31.12.2024 | 1.1.-31.12.2023
Liikevaihto | 1 199,6 | 1 174,9
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos | 41,8 | 37,9
Emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden laaja tulos | 42,8 | 34,3
Konsernin omistusosuus tilikauden tuloksesta | 20,9 | 19,0
Konsernitilinpäätökseen yhteisyrityksenä yhdistelty osuus tilikauden tuloksesta | 20,9 | 19,0
Konsernitilinpäätökseen yhteisyrityksenä yhdistelty osuus tilikauden laajasta tuloksesta | 21,4 | 17,1
Edellä mainitut tuloslaskelmaerät sisältävät seuraavat erät: |  |
Poistot ja arvonalentumiset | -56,1 | -53,9
Korkotuotot | 1,1 | 1,1
Korkokulut | -12,9 | -11,9
Tuloverot | -4,5 | -4,7
Yhteisyrityksiltä saadut osingot ja pääomanpalautukset | -16,4 | -21,7

Yhteisyritysten tasearvon täsmäytys, Milj. € | 2024 | 2023
Yhteisyritysten nettovarat | 256,6 | 246,7
Vähemmistön osuus nettovaroista | 20,6 | 22,0
Konsernin omistusosuus nettovaroista | 117,7 | 112,6
Liikearvo | 19,2 | 19,2
Käyvän arvon kohdistukset | 15,0 | 15,0
Yhteisyritysten tasearvo | 151,8 | 146,8

Merkittävät osakkuusyritykset
Mercada Oy on Suomessa rekisteröity osakeyhtiö, jonka toimiala on kiinteistösijoittaminen.
Mercada omistaa, hallinnoi ja kehittää pääasiassa Kesko-konsernin käytössä olevia
kauppapaikkoja Suomessa. Kesko Oyj:n omistusosuus Mercadassa on 33,3 %. Mercadan
omistaa kolme osakasta tasaosuuksin.

|  | 133

Yhteenveto merkittävän osakkuusyrityksen taloudellisista tiedoista, Milj. € | 2024 | 2023
Lyhytaikaiset varat | 20,0 | 22,1
Pitkäaikaiset varat | 495,4 | 506,7
Lyhytaikaiset velat | 6,8 | 11,1
Pitkäaikaiset velat | 467,9 | 477,6
Emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma | 40,8 | 40,1
Liikevaihto | 54,2 | 51,8
Tilikauden tulos | 0,7 | -4,1
Tilikauden laaja tulos | 0,7 | -4,2

Osakkuusyrityksen tasearvon täsmäytys, Milj. € | 2024 | 2023
Osakkuusyrityksen nettovarat | 40,8 | 40,1
Konsernin omistusosuus nettovaroista | 13,6 | 13,4
Osakkuusyrityksen tasearvo | 13,6 | 13,4

Muut osakkuusyritykset

Yhteenveto muiden osakkuusyritysten taloudellisista tiedoista, Milj. € | 2024 | 2023
Konsernin osuus tilikauden tuloksesta | 3,0 | 2,8
Konsernin osuus tilikauden laajasta tuloksesta | 3,0 | 2,8
Osakkuusyritysten tasearvo konsernitaseessa | 74,3 | 72,7

Taulukkoon sisältyvät osakkuusyritykset ovat Vähittäiskaupan Takaus Oy ja K-Tilipalvelu Oy,
jotka myyvät palvelujaan Keskolle ja K-kauppiaiden vähittäiskauppayrityksille.
3.9 Varaukset
Laadintaperiaatteet
Varaus kirjataan, kun konsernille on syntynyt aikaisemman tapahtuman seurauksena
oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite ja on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen
edellyttää taloudellista suoritusta ja että velvoitteen määrä on luotettavasti arvioitavissa.
Varausten määriä arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä ja niiden määriä muutetaan
vastaamaan parasta arviota tarkasteluhetkellä. Varausten muutokset kirjataan
tuloslaskelmaan samaan erään, mihin varaus alun perin on kirjattu. Konsernin varaukset
liittyvät merkittävimmiltä osin konsernin myymien tuotteiden osalta annettuihin
takuusitoumuksiin.
Takuuvaraus kirjataan, kun takuuehdot täyttävä tuote myydään. Varauksen määrä perustuu
kokemusperäiseen tietoon takuumenojen toteutumisesta.
Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja oletukset
Varausten kirjausedellytysten olemassa olosta päätettäessä ja varausten määrää
määritettäessä joudutaan käyttämään arvioita velvoitteen olemassaolosta ja määrästä.
Arviot voivat poiketa tulevaisuudessa toteutuvan velvoitteen määrän ja olemassaolon
osalta.

Milj. € | Takuuvaraukset | Muut varaukset | Yhteensä
Varaukset 1.1.2024 | 6,6 | 12,3 | 18,9
Valuuttakurssivaikutukset | - | -0,1 | -0,1
Varausten lisäykset | 5,5 | 7,4 | 12,9
Varausten peruutukset | -3,0 | -0,9 | -3,9
Varausta vastaan toteutuneet kulut | -1,4 | -7,0 | -8,4
Siirrot erien välillä | 1,3 | -1,3 | 0,0
Varaukset 31.12.2024 | 9,0 | 10,5 | 19,5
Varausten jakautuminen |  |  |
Pitkäaikainen | 3,2 | 3,1 | 6,3
Lyhytaikainen | 5,8 | 7,4 | 13,2

Suurimmat erät muissa varauksissa ovat konserniyritysten myymien ajoneuvojen ja koneiden
huolenpitosopimuksiin liittyvät kulut, tyhjien kauppapaikkojen kiinteistökulut ja
uudelleenjärjestelykulut. Huolenpitosopimusten kestoaika on keskimäärin 3-4 vuotta.

|  | 134

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
4. PÄÄOMARAKENNE JA RAHOITUSRISKIT
4.1 Pääoman hallinta
Kesko-konsernin pääoman hallintaa koskevat tavoitteet käsittävät konsernin
vakavaraisuuteen ja maksuvalmiuteen liittyvät tavoitteet. Konsernin pääomarakennetta
(oman ja vieraan pääoman suhdetta) johdetaan konsernitasolla. Konsernin vakavaraisuudelle
ja maksuvalmiudelle asetettujen tavoitteiden tarkoituksena on turvata konsernin likviditeetti
kaikissa markkinatilanteissa, mahdollistaa konsernin strategian toteuttaminen ja omistaja-
arvon kasvattaminen. Tavoitteet on asetettu tunnusluvulle korolliset nettovelat/käyttökate.
Osa konsernin korollisia velkoja koskevista sopimuksista sisältää kovenantteja, joiden ehdot
on huomioitu edellä mainitussa tavoitetasossa. Konsernilla ei ole käytössä ulkoisen
luottoluokituslaitoksen antamaa julkista luottoluokitusta.
Kesko-konsernin tunnuslukujen tavoitetasot hyväksytään K esko Oyj:n hallituksessa. Hallitus
vahvisti 27.5.2021 konsernin keskipitkän aikavälin taloudelliset tavoitteet: vertailukelpoinen
liikevoitto-% yli 6,0 % (aiempi 5,5 %) ja vertailukelpoinen sidotun pääoman tuotto yli 14,5
% (aiempi 12,5 %). Taloudellisen aseman osalta tavoitteena on, kuten aiemmin, että korolliset
nettovelat / käyttökate -tunnusluku ilman IFRS 16 -vaikutuksia on enintään 2,5.

Milj. € | 2024 | 2023
Konsernitaseen korolliset velat ja leasingvelat | 3 396,3 | 2 787,0
- Leasingvelat | 2 051,0 | 1 997,9
- Lyhytaikaiset muut rahoitusvarat | 15,0 | 15,4
- Rahavarat | 473,1 | 211,9
Korolliset nettovelat ilman leasingvelkoja | 857,2 | 561,9
Liikevoitto | 579,5 | 695,4
+ poistot ja arvonalentumiset | 247,9 | 184,0
+ käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja arvonalentumiset | 375,5 | 353,2
- käyttöoikeusomaisuuserien vuokrat | 453,2 | 430,7
Käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta | 749,7 | 801,8
Korolliset nettovelat/käyttökate ilman IFRS 16 vaikutusta | 1,1 | 0,7

|  | 135

Nettovelan täsmäytys
Konserni määrittelee nettovelan siten, että korollisista lyhyt- ja pitkäaikaisista veloista
vähennetään konsernin likvidit varat, jotka koostuvat rahavaroista sekä muista lyhytaikaisista
rahoitusvaroista.
Konsernin likvidit varat 31.12.2024 olivat 488,1 milj. euroa (227,3 milj. euroa). Korolliset velat
31.12.2024 olivat 3 396,3 milj. euroa (2 787,0 milj. euroa), josta leasingvelkoja oli 2 051,0 milj.
euroa (1 997,9 milj. euroa). Korolliset nettovelat olivat 2 908,2 milj. euroa (2 559,8 milj.
euroa) ja ilman leasingvelkoja 857,2 milj. euroa (561,9 milj. euroa).

Milj. € | 2024 | 2023
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat (maturiteetti alle 3 kk) | 185,2 | 3,3
Rahavarat | 287,9 | 208,6
Lyhytaikaiset muut rahoitusvarat | 15,0 | 15,4
Lainat - vuoden kuluessa takaisin maksettavat (mukaan lukien luotolliset tilit) | -291,3 | -98,5
Leasingvelat - vuoden kuluessa takaisin maksettavat | -422,2 | -350,6
Lainat - yli vuoden kuluttua takaisin maksettavat | -1 054,0 | -690,7
Leasingvelat - yli vuoden kuluttua takaisin maksettavat | -1 628,8 | -1 647,2
Korolliset nettovelat yhteensä | -2 908,2 | -2 559,8

|  | 136

Milj. € | Kirjanpitoarvo 1.1.2024 | Rahavirrat | Liiketoimintojen hankinnat ja myynnit | Leasingvelkojen nettomuutos | Valuuttakurssi- oikaisut | Kirjanpitoarvo 31.12.2024
Leasingvelat vuoden kuluessa | -350,6 | 370,9 | -3,4 | -441,0 | 1,9 | -422,2
Leasingvelat yli vuoden kuluttua | -1 647,2 |  | -8,7 | 19,1 | 8,0 | -1 628,8
Lainat vuoden kuluessa | -98,5 | -191,5 | -1,3 |  | 0,0 | -291,3
Lainat yli vuoden kuluttua | -690,7 | -343,1 | -20,3 |  | 0,0 | -1 054,0
Lyhytaikaiset muut rahoitusvarat | 15,4 | -0,4 | - |  | - | 15,0
Rahavarat ja luotolliset tilit | 208,6 | 57,8 | 21,7 |  | -0,3 | 287,9
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat | 3,3 | 181,9 | - |  | - | 185,2
Nettovelka | -2 559,8 | 75,7 | -11,9 | -421,9 | 9,7 | -2 908,2

Milj. € | Kirjanpitoarvo 1.1.2023 | Rahavirrat | Liiketoimintojen hankinnat ja myynnit | Leasingvelkojen nettomuutos | Valuuttakurssi- oikaisut | Kirjanpitoarvo 31.12.2023
Leasingvelat vuoden kuluessa | -328,1 | 354,3 | -3,4 | -374,8 | 1,4 | -350,6
Leasingvelat yli vuoden kuluttua | -1 592,0 |  | -12,1 | -51,6 | 8,4 | -1 647,2
Lainat vuoden kuluessa | -252,6 | 154,2 | - |  | 0,0 | -98,5
Lainat yli vuoden kuluttua | -245,5 | -445,2 | - |  | - | -690,7
Lyhytaikaiset muut rahoitusvarat | 68,6 | -53,2 | - |  | - | 15,4
Rahavarat ja luotolliset tilit | 228,5 | -28,1 | 8,2 |  | -0,1 | 208,6
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat | 17,0 | -13,7 | - |  | - | 3,3
Nettovelka | -2 104,2 | -31,7 | -7,3 | -426,4 | 9,8 | -2 559,8

|  | 137

4.2 Oma pääoma
Laadintaperiaatteet
Konserni luokittelee liikkeeseen laskemansa instrumentit niiden luonteen perusteella joko
omaksi pääomaksi tai rahoitusvelaksi. Oman pääoman ehtoinen instrumentti on mikä
tahansa sopimus, joka osoittaa oikeutta osuuteen yhteisön varoista sen kaikkien velkojen
vähentämisen jälkeen. Menot, jotka liittyvät omien oman pääoman ehtoisten instrumenttien
liikkeeseenlaskuun tai hankintaan, esitetään oman pääoman vähennyseränä. Jos Kesko Oyj
hankkii takaisin omia oman pääoman ehtoisia instrumenttejaan, näiden instrumenttien
hankintameno vähennetään omasta pääomasta.
Hallituksen yhtiökokoukselle esittämää osinkoa ei ole vähennetty omasta pääomasta, vaan
osingot kirjataan yhtiökokouksen päätöksen perusteella.
Osakkeiden lukumäärän muutokset ja oman pääoman rahastot

| Osakkeiden lukumäärä |  |  |  |
Osakepääoma | A | B | Yhteensä | Osakepääoma Milj. € | Ylikurssirahasto Milj. € | Muut rahastot Milj. € | Yhteensä Milj. €
1.1.2023 | 126 948 028 | 270 510 619 | 397 458 647 | 197,3 | 197,8 | 266,9 | 662,0
Muutos omien osakkeiden lukumäärässä |  | -310 864 | -310 864 |  |  |  |
31.12.2023 | 126 948 028 | 270 821 483 | 397 769 511 | 197,3 | 197,8 | 266,9 | 662,0
Muutos omien osakkeiden lukumäärässä |  | -186 897 | -186 897 |  |  |  |
31.12.2024 | 126 948 028 | 271 008 380 | 397 956 408 | 197,3 | 197,8 | 266,8 | 661,9
Äänimäärä | 1 269 480 280 | 271 008 380 | 1 540 488 660 |  |  |  |

B-osakkeiden lukumäärä sekä A- ja B-osakkeiden yhteislukumäärä eivät sisällä omia osakkeita, joiden määrä tilikauden päättyessä oli 2 122 600 kpl (2 309 497 kpl).
Omat osakkeet
31.12.2024 Yhtiön hallussa oli 2 122 600 omaa B-osaketta, jotka on hankittu yhtiökokouksen
hallitukselle antamilla valtuutuksilla tilikausilla 2018 ja 2014. Vuonna 2018 hankittuja B-
osakkeita on jäljellä 2 000 000 kpl ja vuonna 2014 hankittuja 122 600 kpl. Osakkeiden
lukumäärät vastaavat vuonna 2020 toteutetun osakkeiden splittauksen jälkeen laskettuja
lukumääriä. Osakkeet ovat yhtiön hallussa omina osakkeina ja yhtiön hallituksella on oikeus
luovuttaa niitä. Yhtiön hallussa olevien tilikauden 2018 aikana hankittujen B-osakkeiden
hankintameno 24,4 milj. euroa ja 2014 hankittujen osakkeiden hankintameno 1,0 milj. euroa
on vähennetty omaan pääomaan sisältyvistä voittovaroista. Hallituksella on varsinaisen
yhtiökokouksen 26.3.2024 antama, 30.6.2025 asti voimassa oleva valtuutus antaa enintään
33 000 000 B-osaketta ja hankkia enintään 16 000 000 B-osaketta. Tiedot
osakeperusteisista maksuista on esitetty liitteessä 5.3.

| kpl
Yhtiön hallussa omia B-osakkeita 31.12.2023 | 2 309 497
Luovutus, osakepalkkiojärjestelmä | -203 997
Tilikauden aikana palautunut | 17 100
Yhtiön hallussa omia B-osakkeita 31.12.2024 | 2 122 600

Osingot
Tilinpäätöspäivän jälkeen hallitus on ehdottanut jaettavak si osinkoa 0,90 euro a/osake.
Vuoden 2023 tuloksesta osinkoa jaettiin 1,02 euroa/osake.

|  | 138

Oma pääoma ja oman pääoman rahastot
Oma pääoma muodostuu osakepääomasta, ylikurssirahastosta, sijoitetun vapaan oman
pääoman rahastosta (SVOP), muista rahastoista, arvonmuutosrahastosta, muuntoeroista
sekä kertyneistä voittovaroista, josta on vähennetty omat osakkeet.
Ylikurssirahasto
Ylikurssirahastoon kirjattiin osakemerkinnän yhteydessä yhtiölle tullut osakkeen
nimellisarvon ylittävä määrä niissä tapauksissa, joissa optio-oikeuksista oli päätetty vanhan
osakeyhtiölain (29.9.1978/734) aikana. Tilikauden päättyessä ylikurssirahasto oli 197,8 milj.
euroa.
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto (SVOP), 24,1 milj. euroa, sisältää muut oman
pääoman luonteiset sijoitukset ja osakkeiden merkintähinnan siltä osin, kun sitä ei
nimenomaisen päätöksen mukaan merkitä osakepääomaan.
Muut rahastot
Muut rahastot, 242,7 milj. euroa, ovat lähinnä yhtiökokouksen päätöksin perustettuja ja
kartutettuja rahastoja. Pääosa muista rahastoista muodostuu käyttörahastosta, joka
tilikauden päättyessä oli 242,3 milj. euroa.
Muuntoerot
Muuntoerot sisältävät ulkomaisten yksikköjen tilinpäätösten muuntamisesta syntyneet
muuntoerot. Muuntoeroihin sisältyvät myös kurssierot sellaisista monetaarisista eristä, jotka
ovat osa nettosijoitusta ulkomaiseen yksikköön tai kurssierot lainoista, jotka on määritetty
suojaamaan ulkomaista nettosijoitusta ja ovat siinä tehokkaita. Muuntoerojen muutos
esitetään laajan tuloksen erissä.
Arvonmuutosrahasto
Arvonmuutosrahasto sisältää rahavirran suojauksena käsiteltävien johdannaisten käyvän
arvon muutoksen tehokkaan osuuden. Rahavirran suojauksena käsitellään
sähköjohdannaiset. Rahaston muutos esitetään laajan tuloksen erissä. Rahavirran
suojaustulos on esitetty liitteessä 4.3 Rahoitusriskit.
4.3 Rahoitusriskit
Konsernissa noudatetaan rahoitusriskien hallinnassa yhtenäistä rahoituspolitiikkaa, joka on
yhtiön hallituksen hyväksymä. Politiikan noudattamista ja konsernin rahoitustilanteen
kehitystä seuraa hallituksen tarkastusvaliokunta. Konsernirahoitus vastaa keskitetysti
konsernin rahoituksen hankinnasta, likviditeetin hallinnasta, rahoittajasuhteista ja
rahoitusriskien hallinnasta. Pääsääntöisesti konsernin rahoitus on hankittu emoyhtiön kautta
ja konsernirahoitus järjestää tytäryritysten rahoituksen kunkin yhtiön toiminnallisessa
valuutassa. Tytäryrityksissä, joissa on merkittävää ulkopuolista omistusta, konserni on
antanut takauksia rahoitusvastuista vain konsernin omistusosuuden suhteessa.
Valuuttariskit
Kesko-konserni harjoittaa liiketoimintaa kahdeksassa maassa, minkä lisäksi sillä on
ostotoimintaa lukuisista eri maista. Näiden seurauksena konserni altistuu erilaisille
valuuttariskeille. Valuuttariskejä aiheutuu ulkomaisiin yksiköihin tehdyistä nettosijoituksista
(translaatioriskit) sekä ulkomaan rahan määräisistä varoista, veloista ja ennakoiduista
liiketapahtumista (transaktioriskit).
Konserniyritysten rahoitus on järjestetty kunkin yhtiön toiminnallisessa valuutassa. Emoyhtiö
kantaa rahoittamisesta syntyvän valuuttariskin ja suojaa sitä johdannaisilla tai
valuuttamääräisellä lainanotolla.
Translaatioriskit
Konserni altistuu taseen muuntoriskeille euroalueen ulkopuolisiin tytäryrityksiin tehtyjen
nettosijoitusten osalta. Tätä taseriskiä ei ole suojattu. Suojaus voidaan aktivoida, jos omaa
pääomaa ollaan kotiuttamassa tai valuuttaan uskotaan kohdistuvan merkittävä
devalvaatioriski. Merkittävimmät translaatiopositiot ovat Norjan ja Ruotsin kruunussa.
Muuntoriski on konsernin toiminnan volyymiin ja taseen kokoon suhteutettuna pieni.

Konsernin translaatiopositio 31.12.2024 Milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK
Nettosijoitus | 164,0 | 418,7 | 95,6 | 355,1

Konsernin translaatiopositio 31.12.2023 Milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK
Nettosijoitus | - | 487,2 | 85,2 | 297,5

|  | 139

Seuraavassa taulukossa on esitetty, miten konserniyritysten toimintavaluuttojen 10 %:n
heikentyminen tai vahvistuminen euroa vastaan vaikuttaisi konsernin omaan pääomaan.

Herkkyysanalyysi, vaikutus omaan pääomaan 31.12.2024 Milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK
Heikentyminen 10 % | -14,9 | -38,1 | -8,7 | -32,3
Vahvistuminen 10 % | 18,2 | 46,5 | 10,6 | 39,5

Herkkyysanalyysi, vaikutus omaan pääomaan 31.12.2023 Milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK
Heikentyminen 10 % | - | -44,3 | -7,7 | -27,0
Vahvistuminen 10 % | - | 54,1 | 9,5 | 33,1

Transaktioriskit
Kansainvälinen ostotoiminta sekä emoyhtiön tytäryrityksille antama valuuttamääräinen
rahoitus altistavat konsernin useiden eri valuuttojen transaktioriskeille. Valuuttakohtainen
transaktioriski koostuu taseen valuuttamääräisistä saamisista ja veloista, ulkomaan rahan
määräisistä ennustetuista kassavirroista sekä ulkomaan tytäryritysten veloista ja saamisista
emoyhtiölle. Riskiä hallitaan kaupallisesti esim. siirtämällä kurssimuutokset myyntihintoihin
tai vaihtamalla tavarantoimittajaa. Jäljelle jäävät avoimet positiot suojataan
valuuttajohdannaisilla. Tytäryritykset raportoivat omat valuuttapositionsa
konsernirahoitukselle kuukausittain.
Tytäryritykset toteuttavat suojauksensa pääsääntöisesti konsernirahoituksen kanssa, joka
puolestaan suojaa riskipositiot markkinakaupoin valuuttakohtaisesti vahvistettujen limiittien
puitteissa. Sisäiset johdannaissopimukset kohdistetaan segmenteille
segmenttiraportoinnissa.
Konserni ei pääsääntöisesti noudata IFRS 9:n mukaista suojauslaskentaa ostoihin ja
myynteihin liittyvän transaktioriskin suojaamisessa. Johdannaissopimukset kirjataan
alunperin käypään arvoon ja arvostetaan uudelleen käypään arvoon raportointipäivänä.
Ostoja ja myyntejä suojaavien valuuttajohdannaisten arvonmuutos kirjataan liiketoiminnan
muihin tuottoihin tai kuluihin.
Siltä osin kuin ostojen suojauksiin noudatetaan suojauslaskentaa, johdannaisten arvostus
kirjataan oman pääoman arvonmuutosrahastoon. Kun johdannainen erääntyy, kirjataan se
yhdenmukaisesti suojauskohteen kanssa.

Konsernin transaktiopositio 31.12.2024 Milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK | USD
Konsernin transaktioriski | 1,8 | 33,8 | -5,6 | -44,6 | -2,3
Suojaavat johdannaiset | - | -42,4 | 4,2 | 37,1 | 36,6
Avoin positio | 1,8 | -8,6 | -1,4 | -7,6 | 34,3

Konsernin transaktiopositio 31.12.2023 Milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK | USD
Konsernin transaktioriski | -0,0 | 51,7 | -11,6 | 57,5 | -2,9
Suojaavat johdannaiset | - | -42,3 | 5,1 | -47,3 | 17,2
Avoin positio | -0,0 | 9,5 | -6,6 | 10,2 | 14,3

Konserni seuraa transaktioriskiä taseessa olevien sekä ennustettujen kassavirtojen osalta.
Yllä olevassa taulukossa on esitetty transaktiopositio ilman tulevia kassavirtoja. Tämä ei
kuvaa konsernin todellista valuuttariskiä suojausten jälkeen. Kun ennustetut erät lasketaan
mukaan transaktiopositioon, merkittävin ero yllä olevaan taulukkoon on USD-positiossa.
Avoin USD-riski 31.12.2024 on -2,0 milj. euroa.
Transaktioposition herkkyysanalyysissä on laskettu, mikä olisi taseen valuuttamääräisten
saamisten ja velkojen, konsernin sisäisten valuuttamääräisten saamisten ja velkojen sekä
suojaavien valuuttajohdannaisten ja -lainojen tulosvaikutus, jos kurssimuutos olisi +/- 10 %.

Herkkyysanalyysi, vaikutus tulokseen ennen veroja 31.12.2024 Milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK | USD
Heikentyminen 10 % | -0,2 | 0,8 | 0,1 | 0,7 | -3,1
Vahvistuminen 10 % | 0,2 | -1,0 | -0,2 | -0,8 | 3,8

|  | 140

Herkkyysanalyysi, vaikutus tulokseen ennen veroja 31.12.2023 Milj. € | DKK | NOK | PLN | SEK | USD
Heikentyminen 10 % | 0,0 | -0,9 | 0,6 | -0,9 | -1,3
Vahvistuminen 10 % | -0,0 | 1,1 | -0,7 | 1,1 | 1,6

Maksuvalmiusriski
Maksuvalmiusriskin hallinnan tavoitteena on riittävien likvidien varojen ja luottolimiittien
ylläpitäminen, jotta konsernin liiketoiminnan rahoituksen riittävyys on jatkuvasti turvattu.
Likvidit varat sisältää taseen rahavarat, jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat
rahoitusvarat ja käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat lyhytaikaiset rahoitusvarat.
Näiden tase-erien muutokset on esitetty konsernin rahavirtalaskelmassa rahavarojen osalta
rahavarojen muutoksessa ja muiden rahoitusvarojen osalta investointien rahavirrassa.
Konsernin likvidejä varoja on sijoitettu talletuksiin 31.12.2024 ja näiden sijoitusten duraatio
tilikauden lopussa oli 0,02 vuotta. Maksimiluottoriski on näiden sijoitusten käypä arvo
taseessa tilinpäätöspäivänä.
Konsernin nettovelan täsmäytyslaskelma on esitetty liitteessä 4.1.
Velat K-kauppiaille sisältävät kahdenlaisia Keskon korollisia velkoja: kauppiaan
ennakkomaksuja Keskolle ja Keskon ketjuhyvitevelkoja kauppiaille.
Keskolla on kuusi kahdenvälistä lainaa, jotka ovat määrältään yhteensä 770 miljoonaa euroa,
ja joiden korkomarginaalissa on huomioitu Keskon hiilijalanjäljelle ja ruokahävikille asetettuja
vastuullisuustavoitteita sekä Keskon arvoketjussa suorien tavaran- ja palveluntoimittajien
päästövähennystavoitteita. Vuoden 2024 aikana on nostettu yksi uusi kahdenvälinen laina ja
lisäksi lainoja on lyhennetty. 2.10.2024 Kesko laski liikkeelle 300 miljoonan euron suuruisen
vakuudettoman senioriehtoisen vihreän joukkovelkakirjalainan, joka erääntyy 2.2.2030, ja
jolle maksetaan 3,5 prosentin vuotuista korkoa.
Kahdenvälisiin lainoihin liittyy kovenanttina tunnusluku korolliset nettovelat/käyttökate ilman
IFRS 16 vaikutusta. Tunnusluku on ollut koko tilikauden ajan selvästi alle raja-arvojen.
Sitovia luottolimiittejä oli tilinpäätöshetkellä nostettavissa 300 miljoonan euron vasta-arvosta
(300 milj. euroa). Määräysvallan muutostilanteissa lainanantajilla on lainasopimusehtojen
mukaisesti oikeus irtisanoa lainalimiitti ja mahdollisesti nostetut lainaerät. Määräysvallan
muutokseksi ei lainasopimuksen ehtojen mukaan lueta omistuksen muutosta kauppiaille tai
kauppiaiden muodostamalle yhdistykselle. Lisäksi konsernin ei-sitovaan rahoitusreserviin
kuuluu euromääräisiä yritystodistusohjelmia 513 milj. euron vasta-arvosta (546 milj. euroa).

|  | 141

| 31.12.2024 | 31.12.2023
Milj. € | < 1 vuotta | 1-5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä | < 1 vuotta | 1-5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä
Rahoitusvelkojen ja niihin liittyvien rahoituskulujen maturiteetti |  |  |  |  |  |  |  |
Lainat rahoituslaitoksilta | 193,0 | 563,7 | 164,1 | 920,8 | 0,2 | 650,6 | 0,8 | 651,6
rahoituskulut | 31,9 | 38,1 | 12,9 | 82,9 | 29,6 | 17,3 | 0,1 | 47,0
Joukkovelkakirjalainat | - | - | 298,0 | 298,0 | - | - | - | -
rahoituskulut | 3,5 | 42,0 | 10,5 | 56,0 | - | - | - | -
Eläkelainat | 12,0 | 20,3 | - | 32,3 | 12,0 | 32,3 | - | 44,3
rahoituskulut | 0,4 | 0,5 | - | 0,9 | 0,6 | 0,9 | - | 1,5
Leasingvelat | 422,1 | 1 049,1 | 579,7 | 2 051,0 | 350,6 | 1 064,2 | 583,0 | 1 997,9
rahoituskulut | 74,2 | 172,7 | 73,9 | 320,8 | 69,6 | 164,5 | 68,4 | 302,5
Velat K-kauppiaille | 64,7 | - | - | 64,7 | 64,5 | - | - | 64,5
rahoituskulut | - | - | - | - | - | - | - | -
Muut korolliset velat | 21,5 | 7,9 | 0,0 | 29,4 | 21,7 | 7,9 | 0,0 | 29,6
rahoituskulut | - | 0,4 | - | 0,4 | 0,1 | 0,4 | - | 0,5
Pitkäaikaiset korottomat velat | 0,6 | 22,7 | 19,1 | 42,4 | 0,6 | 3,9 | 19,7 | 24,1
Lyhytaikaiset korottomat velat |  |  |  |  |  |  |  |
Ostovelat | 1 404,4 |  |  | 1 404,4 | 1 418,3 |  |  | 1 418,3
Siirtovelat | 442,4 |  |  | 442,4 | 415,1 |  |  | 415,1
Muut korottomat velat | 299,0 |  |  | 299,0 | 193,4 |  |  | 193,4

Taseen rahoitusvelkoihin sisältyy 6,2 milj. euroa (3,9 milj. euroa) johdannaisiin liittyviä eriä, joista 3,4 milj. euroa erääntyy seuraavan 12 kk aikana. Leasingveloista on kerrottu liitteessä 3.4.

| 31.12.2024 | 31.12.2023
Milj. € | < 1 vuotta | 1-5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä | < 1 vuotta | 1-5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä
Johdannaisten kassavirrat |  |  |  |  |  |  |  |
Velat |  |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 123,3 | - | - | 123,3 | 125,1 | - | - | 125,1
Korkojohdannaiset | 4,1 | 1,5 | 0,2 | 5,8 | 3,9 | 4,8 | - | 8,7
josta suojauslaskennan alaiset | 3,1 | 0,5 | 0,2 | 3,8 | 3,0 | 2,9 | - | 5,9
Sähköjohdannaiset | 2,4 | 3,0 | - | 5,5 | 0,5 | 1,3 | - | 1,9
Saamiset |  |  |  |  |  |  |  |
Valuuttajohdannaiset | 124,6 | - | - | 124,6 | 123,5 | - | - | 123,5
Korkojohdannaiset | 5,9 | 3,6 | 0,5 | 10,1 | 9,4 | 7,0 | - | 16,3
josta suojauslaskennan alaiset | 2,9 | 1,2 | 0,5 | 4,6 | 3,6 | 2,1 | - | 5,6
Sähköjohdannaiset | 1,5 | 0,8 | 0,0 | 2,3 | 5,3 | 2,2 | 0,0 | 7,5

|  | 142

Lainojen korkoriski ja herkkyysanalyysi
Korkotason muutokset vaikuttavat konsernin korkokuluihin. Korkoriskin suojauspolitiikalla
pyritään tasoittamaan korkotason muutosten vaikutusta eri tilikausien tuloksiin. Keskon
rahoituspolitiikan mukaisesti suojauslaskentaa voidaan noudattaa korkojohdannaisiin.
Konsernin erikseen määriteltyjen lainojen suojauksessa sovelletaan suojauslaskentaa
korkoriskin osalta. Suojauksissa on käytetty koronvaihtosopimuksia. Suojauslaskennan
alaisten lainojen suojausaste on 70 %. Tilikauden aikana ei ole kirjattu tehottomuutta
tuloslaskelmaan kyseisten lainojen suojauksesta.
Korkoriskiä hallitaan keskitetysti konsernin rahoitusyksikössä, joka muokkaa lainojen
korkosidonnaisuusaikaa käyttämällä korkojohdannaissopimuksia. Tavoitteeksi on asetettu
duraatio, jossa vaihteluvälinä on 1-4 vuotta. Toteutunut korkosidonnaisuusaika oli tilikauden
aikana keskimäärin 1,0 vuotta (1,1 vuotta).
Tilinpäätöstilanteessa 31.12.2024 lasketun herkkyysanalyysin mukaisesti vaihtuvakorkoisten
velkojen vaikutus tulokseen ennen veroja olisi ollut -/+ 7,1 milj. euroa (-/+ 4,1 milj. euroa), jos
korkotaso olisi noussut tai laskenut 1 %-yksikön.
Eläkelainat, yhteensä 32,3 milj. euroa, ovat kiinteäkorkoisia ja niiden efektiivinen
korkokustannus oli 1,4 %. Muut rahalaitoslainat ovat vaihtuvakorkoisia. Näiden lainojen,
kauppiasvelkojen ja muiden korollisten velkojen keskikorko oli 3,5 % tilikauden päättyessä.
Luotto- ja vastapuoliriski
Rahoitusinstrumentteihin sisältyy riski siitä, että vastapuoli ei pysty täyttämään velvoitettaan.
Luottoriskiä hallitaan tekemällä sopimuksia vakavaraisten kotimaisten ja ulkomaisten
pankkien, rahalaitosten ja välittäjien kanssa, rahoituspolitiikan sallimien vastapuoliriskirajojen
puitteissa. Rahoitusvaroja sijoitetaan myös rahamarkkinarahastoihin ja konservatiivisesti
valittujen yritysten ja pankkien liikkeelle laskemiin velkakirjoihin, yritys- ja sijoitustodistuksiin.
Limiitit ovat säännöllisen tarkastelun kohteena markkinatilanteen mukaisesti.
Myyntisaamisten luotto- ja vastapuoliriskistä on kerrottu liitteessä 3.6.
Toimittajarahoitusohjelma
Konsernilla on toimittajarahoitusohjelma kolmen pankin kanssa. Konsernitaseen ostovelkojen
kokonaismäärä 31.12.2024 oli 1 404,4 milj. euroa, joista ohjelmien piirissä olevaa avoimista
ostolaskuista johtuvaa velkaa oli 332,4 milj. euroa. Toimittajarahoituksen piiriin kuuluvat
ostovelat, joista toimittajat ovat jo saaneet maksun rahoittajalta olivat 326,0 milj. euroa
31.12.2024. Toimittajarahoituksessa tavarantoimittaja hyödyntää tavaranostajan
luottoluokitusta myydessään saatavansa rahoituslaitokselle. Ostajayrityksen hyväksyttyä
laskut, pankki maksaa ne tavarantoimittajalle ilman takautumisoikeutta ja tavarantoimittaja
saa myyntisaamisiinsa liittyvät rahavirrat nopeasti käyttöönsä. Konserni ei maksa
tavarantoimittajarahoituksesta palkkiota pankille. Toimittajarahoitusohjelman piirissä olevien
ostovelkojen maksuajat ovat 30-240 päivää ja vastaavasti ohjelmaan kuulumattomien
ostovelkojen maksuajat ovat 0-365 päivää. Ohjelman piiriin kuuluvat ostovelat kohdistuvat
pääosin Suomeen ja rakentamisen ja talotekniikan kauppaan. Ohjelman piiriin kuuluvat
avoimet ostolaskut esitetään ostoveloissa konsernin taseessa. Näiden ostovelkojen vaikutus
näkyy liiketoiminnan rahavirrassa käyttöpääoman muutoksena.
Lyhytaikaiset korolliset saamiset ja herkkyysanalyysi
Rahoitusvaroista koostuva likviditeetti on tavoitteena sijoittaa rahamarkkinoille tehokkaalla
tuoton ja riskin yhdistelmällä. Konsernin johto hyväksyy säännöllisin väliajoin
konsernirahoituksen analysoimien sijoituskohteiden joukosta sijoituskohteiksi hyväksyttävät
instrumentit ja niille kohdekohtaiset limiitit. Sijoitusten riskiä ja toteutunutta tuottoa
seurataan säännöllisesti.

Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat Milj. € | 2024 | 2023
Kirjanpitoarvo 1.1. | 15,4 | 38,7
Muutokset | -0,4 | -23,3
Kirjanpitoarvo 31.12. | 15,0 | 15,4

Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat sisältävät lyhytaikaisia sijoituksia
yritystodistuksiin, pankkien sijoitustodistuksiin ja muihin korkoinstrumentteihin.
Vaihtuvakorkoisten saamisten herkkyysanalyysin laskennassa on käytetty sijoitettujen
varojen osalta tilinpäätöshetken saldoja. Mukana ovat asiakasrahoitussaamiset, muut
korolliset saamiset ja sijoituksista korkorahastot. Korkorahastojen herkkyys on määritelty

|  | 143

duraation avulla. Jos korkotaso olisi muuttunut +/- 1 %-yksikön, näiden erien tulosvaikutus
ennen veroja olisi ollut +/- 2,6 milj. euroa (+/- 1,5 m ilj. euroa).
Pitkäaikaisten saamisten maturiteetti

Pitkäaikaisten saamisten maturiteettijakauma 31.12.2024 Milj. € | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030- | Yhteensä
Korottomat pitkäaikaiset saamiset | 2,6 | 2,3 | 0,2 | 0,0 | 1,9 | 7,1
Lainasaamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä | 0,5 | 1,5 | - | - | 56,0 | 58,0
Muut pitkäaikaiset saamiset | 0,8 | 0,0 | - | - | - | 0,8
Yhteensä | 3,8 | 3,9 | 0,2 | 0,0 | 57,9 | 65,9

Korottomien pitkäaikaisten saamisten kirjanpitoarvo vastaa niiden käypää arvoa.

Pitkäaikaisten saamisten maturiteettijakauma 31.12.2023 Milj. € | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029- | Yhteensä
Korottomat pitkäaikaiset saamiset | 1,9 | 2,5 | 3,5 | 0,2 | 0,6 | 8,8
Lainasaamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä | 3,4 | 0,5 | 1,5 | - | 56,0 | 61,4
Muut pitkäaikaiset saamiset | 1,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 1,3
Yhteensä | 6,4 | 3,0 | 5,1 | 0,2 | 56,6 | 71,4

Hyödykeriskit ja niiden herkkyysanalyysi
Konserni käyttää sähköjohdannaisia energiakustannusten tasaamiseen. Sähkön hintariskiä
tarkastellaan viiden vuoden aikajänteellä. Tilikauden aikana toimitetun sähkön hintaa
suojaavien johdannaisten arvonmuutokset sisältyvät ostojen oikaisueriin. Tulevaisuuden
ostoja suojaavien sopimusten osalta noudatetaan suojauslaskentaa. Suojauslaskennassa
sovelletaan IFRS 9 standardin mukaista riskikomponentin suojausta. Suojauslaskennan
kriteerit täyttävien johdannaisten arvonmuutosten tehokas osuus kirjataan oman pääoman
arvonmuutosrahastoon. Omaan pääomaan kirjattavan arvonmuutosrahaston muutos
esitetään laajan tuloslaskelman erässä Rahavirran suojauksen arvonmuutos.
Rahavirran suojaustulos

| 2024 | 2023
Milj. € | Korollisten lainojen korko- suojaus | Sähkön hintariskin suojaus | Korollisten lainojen korko- suojaus | Sähkön hintariskin suojaus
Käypä arvo 1.1. ennen laskennallisia veroja | -0,3 | 5,7 | - | 44,2
Yritysostot | 1,9 | - | - | -
Tulokseen kirjattu | -1,3 | -0,2 | -0,1 | -5,2
Käyvän arvon muutos | 0,4 | -8,6 | -0,2 | -33,3
Käypä arvo 31.12. ennen laskennallisia veroja | 0,8 | -3,2 | -0,3 | 5,7

Sähköä oli tilinpäätöspäivänä ostettu sähköjohdannaisilla yhteensä 1 314 163 MWH (881 560
MWH) ja kiinteähintaisilla ostosopimuksilla 851 126 MWH (9 802 890 MWH).
Systeemihinnan suojausaste 1-12 kuukaudessa oli 84 % (79 %), 13-24 kuukaudessa 75 % (66
%), 25-36 kuukaudessa 61 % (41 %), 37-48 kuukaudessa 38 % (27 %) ja 49-60 kuukaudessa
20 % (27 %).
Herkkyysanalyysin laskennassa sähköjohdannaisten osalta on oletettu, että alle 12 kuukauden
kuluttua erääntyvien johdannaisten vaikutus tulisi tuloslaskelmaan. Jos sähköjohdannaisten
markkinahinta muuttuisi tilinpäätöspäivän 31.12.2024 tasosta -/+ 20 %, olisi vaikutus vuoden
2025 tuloslaskelmaan -/+ 3,2 milj. euroa (-/+ 3,3 milj. euroa) ja omaan pääomaan -/+ 5,8 milj.
euroa (-/+ 4,6 milj. euroa). Vaikutukset on laskettu ennen veroja.
Johdannaiset

Johdannaissopimusten käyvät arvot Milj. € | 31.12.2024 Positiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2024 Negatiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2023 Positiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2023 Negatiivinen käypä arvo (tasearvo)
Korkojohdannaiset | 9,3 | -5,6 | 14,8 | -8,5
Valuuttajohdannaiset | 1,6 | -0,2 | 0,2 | -1,8
Sähköjohdannaiset | 2,3 | -5,5 | 7,5 | -1,9

|  | 144

Johdannaissopimusten nimellismäärät Milj. € | 31.12.2024 | 31.12.2023
Korkojohdannaiset | 467,0 | 530,0
Valuuttajohdannaiset | 124,9 | 125,3
Sähköjohdannaiset | 45,4 | 39,4

Johdannaisten käyvät arvot on esitetty bruttomääräisinä. Keskolla on kaikkien
johdannaiskauppaa käyvien pankkivastapuolien kanssa ISDA-sopimukset, joihin sisältyy
netotusjärjestely. Kaikkiin mainittuihin sopimuksiin sisältyy molemminpuolinen vakuuden
asettaminen. Raja-arvo vakuuden asettamiselle ei ollut ylittynyt tilinpäätöspäivänä.
Vastapuolittain laskettuna johdannaisvelkoja voitaisiin netottaa yhteensä 0,7 milj. euroa.
Johdannaisten maksimiluottoriski on tilinpäätöspäivän taseen käypä arvo.
4.4 Rahoitustuotot ja -kulut

Milj. € | 2024 | 2023
Korkotuotot ja muut rahoitustuotot |  |
Tuotot jaksotettuun hankintamenoon kirjattavista sijoituksista | 1,2 | 0,6
Korkotuotot lainoista ja muista saamisista | 16,0 | 13,4
Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista sijoituksista | 0,0 | 0,6
Muut rahoitustuotot | 0,5 | 2,4
Korkotuotot ja muut rahoitustuotot yhteensä | 17,7 | 16,9
Korkokulut ja muut rahoituskulut |  |
Korkokulut jaksotettuun hankintamenoon kirjatuista rahoitusveloista | -49,1 | -24,9
Kulut jaksotettuun hankintamenoon kirjattavista sijoituksista | 0,1 | 1,2
Kulut käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista sijoituksista | -0,3 | -0,3
Muut rahoituskulut | -0,1 | -2,2
Korkokulut ja muut rahoituskulut yhteensä | -49,5 | -26,3
Leasingvelkojen korkokulut | -78,6 | -73,4
Valuuttakurssierot |  |
Kurssierot ja käypien arvojen muutokset johdannaisista, valuuttamääräisistä lainoista, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa, ja pankkitileistä | -1,3 | -1,1
Valuuttakurssierot yhteensä | -1,3 | -1,1
Rahoitustuotot ja -kulut yhteensä | -111,7 | -83,9

|  | 145

4.5 Rahoitusvarat ja -velat arvostusryhmittäin
Laadintaperiaatteet
Rahoitusvarat
Konserni luokittelee rahoitusvarat IFRS 9-standardin mukaan kolmeen eri arvostusryhmään.
Rahoitusvarat luokitellaan joko jaksotettuun hankintamenoon arvostettaviin
instrumentteihin tai käypään arvoon tulosvaikutteisesti tai muiden laajan tuloksen erien
kautta arvostettaviin instrumentteihin riippuen liiketoimintamallin tavoitteista ja sopimuksiin
perustuvista rahavirroista.
Rahoitusvarojen ostot ja myynnit huomioidaan kirjanpidossa selvityspäiväkäytännön
mukaisesti. Rahoitusvarat luokitellaan pitkäaikaisiksi varoiksi, jos niiden eräpäivä on yli 12
kuukautta tilinpäätöspäivän jälkeen. Mikäli rahoitusvarat on tarkoitus pitää alle 12
kuukautta, ne luokitellaan lyhytaikaisiksi varoiksi.
Rahoitusvarat kirjataan pois taseesta, kun oikeus rahoitusvaran kassavirtaan on erääntynyt
tai siirtynyt pois konsernilta ja kun rahoitusvaran omistukseen liittyvät riskit ja hyödyt ovat
siirtyneet pois konsernista.
Jaksotettuun hankintamenoon ja käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja sijoitetaan vain
vastapuoliin, joiden luottokelpoisuuden arvioidaan olevan hyvä. Standardin mukainen
odotettavissa olevien luottotappioiden arvonalentumismalli edellyttää luottotappioiden
kirjaamista ennakoivasti. Muiden rahoitusvarojen osalta historiallisten luottotappioiden
puuttuessa vastapuoliriskiä seurataan aktiivisesti ja luottotappiot kirjataan, jos riskiä
havaitaan.
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat
Jaksotettuun hankintamenoon kirjataan rahoitusvarat, jotka on tarkoitus pitää loppuun asti
ja joiden rahavirrat koostuvat pelkästään korosta ja pääoman takaisinmaksusta.
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattaviin rahoitusvaroihin sisältyvät myös myyntisaamiset
ja muut saamiset.
Käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat
Käypään arvoon laajan tuloslaskelman kautta kirjattavat rahoitusvarat sisältävät
johdannaiset, jotka täyttävät suojauslaskennan kriteerit. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti
kirjataan rahoitusvarat, jotka eivät täytä muiden ryhmien kriteereitä.
Tason 1 instrumentit ovat markkinoilla aktiivisen kaupankäynnin kohteena, jolloin käyvät
arvot perustuvat suoraan markkinahintaan. Tason 2 instrumenttien käypä arvo perustuu
markkinoilta saataviin tietoihin. Tason 3 instrumenttien käypä arvo ei perustu todettavissa
olevaan markkinatietoon (ei-todettavissa olevat syöttötiedot).
Rahavarat
Rahavaroina käsitellään käteisen rahan ja pankkitilien lisäksi ne jaksotettuun
hankintamenoon kirjatut likvidit rahoitusvarat, jotka erääntyvät alle 3 kk:n kuluessa
hankinta-ajankohdasta lukien. Rahavaroihin luokitellaan myös käypään arvoon kirjattavat
sijoitukset rahamarkkinarahastoihin, joiden likviditeetti arvioidaan erittäin hyväksi.
Rahavarat sisältävät myös konserniyritysten harjoittamaan vähittäiskauppatoimintaan
liittyviä rahoja, jotka ovat myymälöiden pohjakassoina tai matkalla tilitettäviksi yhtiöille.
Rahoitusvelat
Rahoitusvelat on kirjattu alun perin kirjanpitoon merkittäessä käypään arvoon
transaktiomenoilla vähennettynä. Tilinpäätöksessä rahoitusvelat arvostetaan jaksotettuun
hankintamenoon käyttäen efektiivisen koron menetelmää. Rahoituslimiittien ja
rahoitusvelkojen järjestelypalkkiot jaksotetaan limiitin voimassaoloajalle. Rahoitusvelat
luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi, jos niiden eräpäivä on yli 12 kuukautta tilikauden
päättymisen jälkeen, ja lyhytaikaisiksi veloiksi, jos ne erääntyvät alle 12 kuukauden kuluessa
tilinpäätöksestä.
Johdannaissopimukset ja suojauslaskenta
Johdannaissopimukset merkitään hankintahetkellä taseeseen käypään arvoon ja
arvostetaan uudelleen käypään arvoon tilinpäätöksessä. Johdannaisten arvonmuutosten
kirjauksiin vaikuttaa se, kuuluuko johdannaissopimus suojauslaskennan piiriin vai ei, sekä se,
mitä johdannaisella on suojattu. Kun johdannaissopimuksia solmitaan, ne käsitellään joko
saamisten tai velkojen käyvän arvon suojauksina, koron ja sähkön hintariskin osalta
rahavirran suojauksina, ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen suojauksina tai
johdannaissopimuksina, jotka eivät täytä suojauslaskennan kriteerejä. Jos suojauslaskennan

|  | 146

kriteerit eivät täyty, kaupallista valuuttariskiä suojattaessa suojausinstrumenttien tulos
kirjataan tulosvaikutteisesti liiketoiminnan muihin tuottoihin tai kuluihin.
Rahoitustapahtumia suojaavat johdannaiset esitetään tuloslaskelmaan kirjattavalta osalta
rahoituserissä.
Suojauslaskentaa aloitettaessa dokumentoidaan suojattavan kohteen ja suojausinstrumentin
välinen suhde sekä konsernin riskienhallinnan tavoitteet. Suojaussuhteen tehokkuutta
testataan säännöllisesti ja tehokas osuus kirjataan suojauskohteen mukaisesti suojattavan
kohteen arvonmuutosta vastaan oman pääoman muuntoeroihin tai arvonmuutosrahastoon.
Tehoton osuus kirjataan luonteensa mukaisesti joko rahoituseriin tai muihin liiketoiminnan
tuottoihin tai kuluihin.
Suojauslaskenta lopetetaan, kun suojausinstrumentti erääntyy tai myydään, sopimus
puretaan tai toteutetaan. Tällöin suojausinstrumenteista kertynyt voitto tai tappio jää omaan
pääomaan siihen asti kunnes ennakoitu liiketoimi toteutuu.
Arvostusperiaatteet
Korkotermiinien käypä arvo määritellään käyttäen tilinpäätöspäivän markkinahintoja.
Koronvaihtosopimusten käypä arvo lasketaan tulevien kassavirtojen nykyarvon perusteella
käyttäen tilinpäätöspäivän markkinahintoja. Valuuttatermiinien käypä arvo lasketaan
arvostamalla termiinisopimukset tilinpäätöspäivän termiinikurssiin. Valuuttaoptioiden
arvostamisessa käytetään vastapuolen hintanoteerausta, mutta konserni laatii myös oman
tarkistusarvostuksen Black−Scholes-menetelmää käyttäen. Sähköjohdannaiset arvostetaan
käypään arvoon käyttäen tilinpäätöspäivän markkinanoteerauksia.
Ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen suojaus
Konserni ei ole suojannut tilikaudella ulkomaisiin yksiköihin tehtyjä nettosijoituksia. Mikäli
suojaus aktivoidaan, konserni soveltaa IFRS 9 -standardin mukaista suojauslaskentaa
ulkomaisiin yksiköihin tehtyjen valuuttamääräisten nettosijoitusten suojaukseen.
Suojausinstrumentteina käytetään valuuttatermiinejä tai valuuttamääräisiä lainoja.
Valuuttatermiinien spot-hinnan muutos kirjataan oman pääoman muuntoeroihin ja esitetään
laajan tuloslaskelman erissä. Termiinien korkoerot kirjataan tulosvaikutteisesti rahoituseriin.
Valuuttamääräisten lainojen kurssiero kirjataan oman pääoman muuntoeroihin.
Suojausinstrumenttien kertynyt voitto tai tappio kirjataan tuloslaskelmaan, kun ulkomaisesta
yksiköstä luovutaan osittain tai kokonaan tai se puretaan.

|  | 147

Arvot 31.12.2024

Tase-erä, milj. € | Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | Jaksotettuun hankintamenoon | Käypään arvoon laajan tuloksen kautta | Tase-erien kirjanpitoarvot | Käypä arvo | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3
Pitkäaikaiset rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |  |
Muut sijoitukset | 14,8 |  | - | 14,8 | 14,8 |  |  | 14,8
Lainasaamiset ja muut saamiset |  | 61,0 |  | 61,0 | 61,0 |  |  |
Muut saamiset, johdannaiset | 3,0 |  | 1,9 | 4,9 | 4,9 |  | 4,9 |
Lyhytaikaiset rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |  |
Myyntisaamiset |  | 957,9 |  | 957,9 | 957,9 |  |  |
Muut saamiset |  | 288,1 |  | 288,1 | 288,1 |  |  |
Muut saamiset, johdannaiset | 1,6 |  | 1,7 | 3,3 | 3,3 |  | 3,3 |
Muut rahoitusvarat | - | 15,0 | - | 15,0 | 15,0 |  | - |
Rahavarat | - | 473,1 | - | 473,1 | 473,1 |  | - |
Rahoitusvarat yhteensä | 19,4 | 1 795,0 | 3,6 | 1 817,9 | 1 817,9 |  | 8,2 | 14,8

Tase-erä, milj. € | Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | Jaksotettuun hankintamenoon | Käypään arvoon laajan tuloksen kautta | Tase-erien kirjanpitoarvot | Käypä arvo | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3
Pitkäaikaiset rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset pitkäaikaiset velat |  | 1 054,0 |  | 1 054,0 | 1 055,7 |  |  |
Pitkäaikaiset leasingvelat |  | 1 628,8 |  | 1 628,8 | 1 628,8 |  |  |
Korottomat pitkäaikaiset velat |  | 39,6 |  | 39,6 | 39,6 |  |  |
Korottomat pitkäaikaiset velat, johdannaiset | 0,0 |  | 2,8 | 2,8 | 2,8 |  | 2,8 |
Lyhytaikaiset rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |  |
Lyhytaikaiset korolliset velat |  | 291,3 |  | 291,3 | 291,2 |  |  |
Lyhytaikaiset leasingvelat |  | 422,2 |  | 422,2 | 422,2 |  |  |
Ostovelat |  | 1 404,4 |  | 1 404,4 | 1 404,4 |  |  |
Muut korottomat velat |  | 738,1 |  | 738,1 | 738,1 |  |  |
Muut korottomat velat, johdannaiset | 0,2 |  | 3,1 | 3,4 | 3,4 |  | 3,4 |
Rahoitusvelat yhteensä | 0,2 | 5 578,3 | 6,0 | 5 584,5 | 5 586,1 |  | 6,2 |

|  | 148

Arvot 31.12.2023

Tase-erä, milj. € | Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | Jaksotettuun hankintamenoon | Käypään arvoon laajan tuloksen kautta | Tase-erien kirjanpitoarvot | Käypä arvo | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3
Pitkäaikaiset rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |  |
Muut sijoitukset | 14,0 |  | - | 14,0 | 14,0 |  |  | 14,0
Lainasaamiset ja muut saamiset |  | 64,1 |  | 64,1 | 64,1 |  |  |
Muut saamiset, johdannaiset | 5,6 |  | 1,7 | 7,3 | 7,3 |  | 7,3 |
Lyhytaikaiset rahoitusvarat |  |  |  |  |  |  |  |
Myyntisaamiset |  | 970,5 |  | 970,5 | 970,5 |  |  |
Muut saamiset |  | 299,9 |  | 299,9 | 299,9 |  |  |
Muut saamiset, johdannaiset | 1,2 |  | 5,8 | 7,0 | 7,0 |  | 7,0 |
Muut rahoitusvarat | - | 15,4 | - | 15,4 | 15,5 |  | - |
Rahavarat | - | 211,9 | - | 211,9 | 211,9 |  | - |
Rahoitusvarat yhteensä | 20,8 | 1 561,7 | 7,5 | 1 590,1 | 1 590,2 |  | 14,3 | 14,0

Tase-erä, milj. € | Käypään arvoon tulosvaikutteisesti | Jaksotettuun hankintamenoon | Käypään arvoon laajan tuloksen kautta | Tase-erien kirjanpitoarvot | Käypä arvo | Taso 1 | Taso 2 | Taso 3
Pitkäaikaiset rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |  |
Korolliset pitkäaikaiset velat |  | 690,7 |  | 690,7 | 691,0 |  |  |
Pitkäaikaiset leasingvelat |  | 1 647,2 |  | 1 647,2 | 1 647,2 |  |  |
Korottomat pitkäaikaiset velat |  | 22,6 |  | 22,6 | 22,6 |  |  |
Korottomat pitkäaikaiset velat, johdannaiset | - |  | 1,6 | 1,6 | 1,6 |  | 1,6 |
Lyhytaikaiset rahoitusvelat |  |  |  |  |  |  |  |
Lyhytaikaiset korolliset velat |  | 98,5 |  | 98,5 | 98,1 |  |  |
Lyhytaikaiset leasingvelat |  | 350,6 |  | 350,6 | 350,6 |  |  |
Ostovelat |  | 1 418,3 |  | 1 418,3 | 1 418,3 |  |  |
Muut korottomat velat |  | 606,1 |  | 606,1 | 606,1 |  |  |
Muut korottomat velat, johdannaiset | 1,8 |  | 0,6 | 2,3 | 2,3 |  | 2,3 |
Rahoitusvelat yhteensä | 1,8 | 4 834,0 | 2,1 | 4 837,8 | 4 837,8 |  | 3,9 |

|  | 149

Taseen rahavaroihin sisältyy rahojen ja pankkisaamisten lisäksi jaksotettuun hankintamenoon
kirjatut likvidit rahoitusvarat 185,2 milj. euroa (3,3 milj. euroa), jotka erääntyvät alle kolmen
kuukauden kuluessa hankinta-ajankohdasta lukien.
Pitkäaikaiset saamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä sisältää Mercada Oy:lle myönnetyn
osakaslainan sekä UAB Kesko Senukaille myönnetyt rahoituslainat.
Taseen laskennallisia verosaamisia, tuloverosaamisia, laskennallisia verovelkoja ja
tuloverovelkoja ei luokitella rahoitusvaroiksi tai rahoitusveloiksi eivätkä ne sisälly yllä olevaan
taulukkoon. Saatuja ennakkomaksuja 43,4 milj. euroa (56,7 milj. euroa) ei luokitella
rahoitusveloiksi eivätkä ne sisälly yllä olevassa taulukossa muihin korottomiin velkoihin.
Rahoituslaitoksilta olevien l ainojen käyvät arvot on laskettu tulevien kassavirtojen nykyarvon
perusteella käyttäen tilinpäätöspäivän markkinakorkoja 2,2 %−2,9 %. Lyhytaikaisten
korollisten velkojen käypä arvo on arvioitu olevan lähellä niiden tasearvoa. Pitkäaikaisten
lainojen maturiteettijakauma on esitetty liitteessä 4.3.

Tasolle 3 kuuluvien instrumenttien muutokset Milj. € | 2024 | 2023
Pääomarahastot ja muut osakkeet ja osuudet 1.1. | 14,0 | 13,2
Ostot | 0,8 | 1,3
Tulosvaikutteisesti kirjatut voitot ja tappiot | -0,1 | -0,5
Käyvän arvon muutokset | -0,0 | 0,0
Pääomarahastot ja muut osakkeet ja osuudet 31.12. | 14,8 | 14,0

Tasolle 3 sisältyy pääomarahasto ja sekä muita osakkeita ja osuuksia. Nämä sijoitukset on
luokiteltu käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvaroihin. Tason 3
rahoitusvarat arvostetaan yhtiöiltä saatujen laskelmien perusteella. Näistä sijoituksista on
kirjattu tulosvaikutteisia tappioita 0,1 milj. euroa tilikaudella 2024.
4.6 Vastuusitoutumukset

Milj. € | 2024 | 2023
Omasta puolesta annetut vakuudet |  |
Pantit | 9,0 | 9,0
Kiinnitykset | 181,2 | 181,2
Takaukset | 12,3 | 10,3
Muut vastuut ja vastuusitoumukset | 66,3 | 64,0
Muiden puolesta annetut vakuudet |  |
Takaukset | - | -
Muut vastuut ja vastuusitoumukset | - | -

Annetuissa takauksissa ei ole esitetty takauksia, jotka liittyvät velkana konsernitaseessa tai
vuokravastuuna liitteessä 3.4 esitettyihin eriin. Vertailukauden lukua on oikaistu vastaavaksi.
Takaukset erääntyvät seuraavasti: vuonna 2025 2,3 milj. euroa ja vuodesta 2026 eteenpäin
10,1 milj. euroa.
Vuokravastuut taseeseen vielä kirjaamattomista vuokrasopimuksista on esitetty liitteessä 3.4.

|  | 150

KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT
5. MUUT
5.1 Tytäryritykset, osakkuus- ja yhteisyritykset sekä suhteellisesti
yhdisteltävät keskinäiset kiinteistöyhtiöt
Tytäryritykset

Emoyhtiön omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Ankkuri-Energia Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Asunto Oy Kirkkonummen Västeruddintie 33 | Kirkkonummi, Suomi | 100,00 | 100,00
Asunto Oy Porvoon Taiteilija | Porvoo, Suomi | 100,00 | 100,00
Byggmakker Handel AS | Oppegård, Norja | 100,00 | 100,00
Davidsen Koncernen A/S | Vojens, Tanska | 90,00 | 90,00
Fiesta Real Estate AS | Tallinna, Viro | 100,00 | 100,00
Intersport Finland Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kalatukku E. Eriksson Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
K Auto Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Keskinäinen Kiinteistö Oy Voisalmentie 9 Lappeenranta | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kesko AB | Tukholma, Ruotsi | 100,00 | 100,00
KESKO EIENDOM AS | Oppegård, Norja | 100,00 | 100,00
Kesko Export Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistöosakeyhtiö Varkauden Kauppakatu 29 | Varkaus, Suomi | 52,29 | 52,29
Kiinteistö Oy Espoon Sinikalliontie 1 | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Espoontori | Espoo, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Espoon Asemakuja 2 | Espoo, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Espoon Asematori | Espoo, Suomi | 54,10 | 54,10
Kiinteistö Oy Eteläkoivulan Kauppakeskus | Pori, Suomi | 78,45 | 78,45
Kiinteistö Oy Harjantauksentie 11 | Kotka, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Helsingin Itäkeskus | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Hiukkavaaran Kauppa | Oulu, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Hyvinkään Onnela | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Hämeenlinnan Katsastusmiehentie 10 | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00

Emoyhtiön omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Kiinteistö Oy Kittilän Säästökulma | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Kuopion Tulliportinkatu 33 | Kuopio, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Lappeenrannan Oksasenkatu 4 | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Mariannen Liiketila | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Pontsonkulma | Helsinki, Suomi | 94,60 | 94,60
Kiinteistö Oy Riistaveden Keskustie 15 | Helsinki, Suomi | 79,50 | 79,50
Kiinteistö Oy Salon Hämeentie 24 | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Sarviniitynkatu 4 | Kerava, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Sunan Hallitalo | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Tarkkaiikka | Oulu, Suomi | 100,00 | 100,00
Kiinteistö Oy Voisalmen Liiketalo | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Klintcenter Ab | Maarianhamina, Ahvenanmaa | 100,00 | 100,00
Kompass Invest Oy | Kemiönsaari, Suomi | 100,00 | 100,00
Koskelan Ostokeskus Oy | Oulu, Suomi | 58,64 | 29,32
K-Liikenneasema Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
K-Market Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Onninen Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Reinin Liha Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 | 100,00
Saunakallion Ostoskeskus Oy | Järvenpää, Suomi | 56,30 | 56,30
Tampereen Länsikeskus Oy | Tampere, Suomi | 100,00 | 100,00

|  | 151

Muiden konserniyritysten omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Arn Eiendom AS | Vefsn, Norja | 100,00 |
BREIFLÅTVEIEN 15/21 AS | Skedsmokorset, Norja | 100,00 |
Davidsen Ejendomme A/S | Vojens, Tanska | 90,00 |
Davidsens Tømmerhandel A/S | Vojens, Tanska | 90,00 |
Espoontorin Pysäköintitalo Oy | Espoo, Suomi | 82,46 |
JØSSANGVEGEN 5 AS | Jørpeland, Norja | 100,00 |
K Auto AC Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
K Auto PC Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
K Auto Leasing Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
K Auto Retail Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
KESKO EIENDOM BERGEN AS | Oppegård, Norja | 100,00 |
Kesko Onninen International Trading Co., Ltd | Shanghai, Kiina | 100,00 |
Kestra Kiinteistöpalvelut Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
Kiinteistö Oy Kokkolan Kaanaanmaantie 2-4 | Kokkola, Suomi | 64,78 |
Kiinteistö Oy Lappeenrannan Rakuunaparkki | Lappeenranta, Suomi | 57,12 |
Kiinteistö Oy Vantaan Simonsampo | Vantaa, Suomi | 100,00 |
KR Fastigheter i Järfälla AB | Sollentuna, Ruotsi | 100,00 |
KR Fastigheter i Linköping AB | Sollentuna, Ruotsi | 100,00 |
KR Fastigheter i Täby AB | Sollentuna, Ruotsi | 100,00 |
K-Bygg Försäljning AB | Segeltorp, Ruotsi | 100,00 |
K-Bygg Sverige AB | Östersund, Ruotsi | 100,00 |
K-Rauta Holding Finland Oy | Helsinki, Suomi | 100,00 |
Mark & Infra i Sverige AB | Täby, Ruotsi | 100,00 |
MIN BUTIK ApS | Vojens, Tanska | 90,00 |
Olarin Autokiinteistö Oy | Espoo, Suomi | 100,00 |
Onninen AS | Skedsmo, Norja | 100,00 |
Onninen AS | Tallinna, Viro | 100,00 |
Onninen SIA | Riika, Latvia | 100,00 |
Onninen Sp. z o.o. | Varsova, Puola | 100,00 |
Onninen UAB | Vilna, Liettua | 100,00 |
Peltosaaren Liikekeskus Oy | Riihimäki, Suomi | 59,67 |
Profelco Oy | Vantaa, Suomi | 100,00 |
Sport1 Flokkmann Mosjøen AS | Mosjøen, Norja | 100,00 |
T-24 ApS | Kolding, Tanska | 90,00 |

Muiden konserniyritysten omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
VESTRE ROSTEN 97 AS | Oppegård, Norja | 100,00 |
Zenitec Sweden AB | Hästvdeda, Ruotsi | 100,00 |
Övik Låsteknik AB | Örnsköldsvik, Ruotsi | 100,00 |

Osakkuus- ja yhteisyritykset
Osakkuus- ja yhteisyritykset yhdistellään pääomaosuusmenetelmällä.

Emoyhtiön omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Graanin Liikekeskus Oy | Mikkeli, Suomi | 50,00 | 50,00
Kesko Senukai Lithuania UAB | Vilna, Liettua | 50,00 | 50,00
Kiinteistö Oy Itäaukio | Lahti, Suomi | 26,20 | 26,20
Kiinteistö Oy Janakkalan Linnatuuli | Janakkala, Suomi | 29,86 | 29,86
Kiinteistö Oy Joensuun Kaupunginportti | Joensuu, Suomi | 22,77 | 22,77
K-Tilipalvelu Oy | Helsinki, Suomi | 30,00 | 30,00
Mercada Oy | Helsinki, Suomi | 33,33 | 33,33
Vähittäiskaupan Takaus Oy | Helsinki, Suomi | 42,84 | 42,84

Muiden konserniyritysten omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
EDISON Data AS | Oslo, Norja | 40,00 |
Proffsenteret AS | Ringerike, Norja | 34,11 |
KS Holding UAB | Vilna, Liettua | 50,01 |

|  | 152

Suhteellisesti yhdisteltävät keskinäiset kiinteistöyhtiöt

Emoyhtiön ja muiden omistamat | Kotipaikka | Konsernin omistus- osuus, % | Emoyhtiön omistus- osuus, %
Asunto Oy Harjutie | Espoo, Suomi | 20,80 | 20,80
Asunto Oy Helsingin Strorken | Helsinki, Suomi | 25,42 | 25,42
Asunto Oy Kajaanin Louhikatu 2 | Kajaani, Suomi | 42,96 | 42,96
Asunto Oy Naantalin Tullinkulma | Naantali, Suomi | 24,45 |
Asunto Oy Soukan Itäinentorni | Espoo, Suomi | 46,60 | 46,60
Asunto-Oy Punkalaitumen Pankkitalo | Punkalaidun, Suomi | 33,82 |
Itäkeskuksen Pysäköintitalo Oy | Helsinki, Suomi | 36,16 | 36,16
Kiinteistö Oy Iso Roobertinkatu 20-22 | Helsinki, Suomi | 25,64 | 25,64
Kiinteistö Oy Lahden Lyhytkatu 1 | Lahti, Suomi | 50,00 | 50,00
Kiinteistö Oy Lukonmäen Palvelukeskus | Tampere, Suomi | 34,54 |
Kiinteistö Oy Taidetehtaanparkki | Porvoo, Suomi | 24,06 | 24,06
Kiinteistö Oy Ulvilan Hansa | Ulvila, Suomi | 43,47 | 43,47
Kiinteistö Oy Vantaanportin Liikekeskus | Vantaa, Suomi | 27,81 | 27,81
Lapin Tehdastalo Oy | Tampere, Suomi | 21,24 | 21,24
Munkkivuoren Ostoskeskus Oy | Helsinki, Suomi | 39,20 | 39,20
Raksilan Paikoitus Oy | Oulu, Suomi | 33,33 | 33,33
Talo Oy Kalevanpuisto | Kuopio, Suomi | 47,60 | 47,60
Voisalmen Ostoskeskus Oy | Lappeenranta, Suomi | 50,00 |

5.2 Lähipiiritapahtumat
Konsernin lähipiiriin kuuluvat konsernin johtohenkilöt (hallitus, pääjohtaja ja
konsernijohtoryhmä), heidän m ääräysvallassaan olevat yhtiöt, heidän perheenjäsenensä ja
heidän määräysvallassaan olevat yhtiöt, Keskon tytäryritykset, osakkuus- ja yhteisyritykset
sekä Keskon Eläkekassa. Tytäryritykset sekä osakkuus- ja yhteisyritykset on lueteltu
erillisessä liitteessä 5.1.
Lähipiiritapahtumina on esitetty sellaiset lähipiirin kanssa tehdyt liiketoimet, jotka eivät
eliminoidu konsernitilinpäätöksessä.
Keskon hallituksen jäseniä toimii K-kauppiaina. Konserniyritykset myyvät tavaroita ja
palveluita heidän määräysvallassaan oleville yrityksille. Tavaroiden ja palvelujen myynnit
lähipiirille sekä tavaroiden ja palveluiden ostot lähipiiriltä ovat toteutuneet yleisillä
markkinaehdoilla ja perustuvat markkinahintoihin.
Kesko raportoi rakentamisen ja talotekniikan kaupan segmenttiin kuuluvat Kesko Senukai
-konsernin ja KS Holding -konsernin pääomaosuusmenetelmällä yhteisyrityksenä.
Pääomaosuusmenetelmällä yhdisteltävällä osakkuusyrityksellä Mercada Oy:llä on kiinteistöjä,
jotka on vuokrattu konsernin käyttöön. Vähittäiskaupan Takaus Oy ja K-Tilipalvelu Oy
myyvät palvelujaan Keskon ja K-kauppiaiden vähittäiskauppayrityksille. Muut
osakkuusyritykset ovat lähinnä liikekiinteistöyhtiöitä. Keskinäiset kiinteistöyhtiöt on
yhdistelty konsernitilinpäätökseen omistusosuuden mukaisesti.
Keskon Eläkekassa on itsenäinen juridinen yksikkö, joka hallinnoi pääosaa konsernin Suomen
henkilöstön vapaaehtoisiin lisäeläkkeisiin liittyvistä eläkevaroista. Vuoden 2024 tai 2023
lopussa eläkevaroihin ei sisältynyt Kesko Oyj:n osakkeita. Eläkekassan omistamia kiinteistöjä
on vuokrattu Kesko-konsernille.
Tilikausilla 2024 ja 2023 Kesko-konserni ei maksanut Eläkekassalle kannatusmaksuja.

|  | 153

Lähipiirin kanssa toteutuivat seuraavat liiketapahtumat:

Tuloslaskelma | Osakkuus- ja yhteisyritykset | Hallitus ja johto | Eläkekassa
Milj. € | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Tavaroiden myynti | 8,2 | 7,2 | 85,3 | 87,8 | - | -
Palveluiden myynti | 4,6 | 4,7 | 0,7 | 0,9 | 0,3 | -
Tavaroiden ostot | - | - | -10,4 | -10,7 | - | -
Palvelujen ostot | -0,1 | - | - | - | - | -
Liiketoiminnan muut tuotot | 1,2 | 0,8 | 16,5 | 19,1 | - | -
Liiketoiminnan muut kulut | -4,3 | -4,4 | -0,2 | - | -0,1 | -0,1
Rahoitustuotot | 6,0 | 6,1 | - | - | - | -
Rahoituskulut | - | -0,2 | - | - | -0,2 | -0,2

Tase | Osakkuus- ja yhteisyritykset | Hallitus ja johto | Eläkekassa
Milj. € | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Lyhytaikaiset saamiset | 6,0 | 9,9 | 8,7 | 7,6 | - | -
Pitkäaikaiset saamiset | 58,0 | 61,4 | - | - | - | -
Lyhytaikaiset velat | 7,8 | 5,8 | 1,2 | 3,8 | 6,4 | 2,8

Vuokrasopimuksiin liittyvät erät | Osakkuus- ja yhteisyritykset | Hallitus ja johto | Eläkekassa
Milj. € | 2024 | 2023 | 2024 | 2023 | 2024 | 2023
Vuokrasopimuksista aiheutuva rahavirta | 40,7 | 38,7 | - | - | 6,2 | 6,0
Leasingvelat | 197,1 | 222,7 | - | - | 36,7 | 40,5

Keskon myynnistä hallituksen jäsenten määräysvallassa oleville yrityksille syntyneet saamiset
olivat tilinpäätöspäivänä 8,7 milj. euroa (7,6 milj. euroa). Saamisten vakuutena on Keskon
osakkuusyrityksen Vähittäiskaupan Takaus Oy:n antama tililuottovakuus, jonka
enimmäismäärä on aina rajoitettu Vähittäiskaupan Takauksen K-kauppiasyritykseltä ja -
yrittäjältä saaman vastavakuuden realisointiarvoon. Vastavakuuden arvo oli tilikauden
päättyessä 7,3 milj. euroa (10,6 milj. euroa).
Pitkäaikaiset saamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä sisältää Mercada Oy:lle myönnetyn
osakaslainan sekä UAB Kesko Senukai Lithuanialle myönnetyn rahoituslainan. Lyhytaikaisiin
saamisiin sisältyy 3,4 milj. euroa edellä mainittujen lainojen lyhytaikaista osuutta. Muihin
lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy mm. ketjuhyvitysvelkoja Keskon hallituksen jäsenten
määräysvallassa oleville yrityksille. Ketjuhyvitystä maksetaan jälkikäteen toteutuneiden
vuosiostojen ja toiminnan laatuun liittyvien kriteerien perusteella.
Konsernin yhteisyritykset UAB Kesko Senukai Lithuania ja UAB KS Holding jakoivat Kesko-
konsernin yhtiöille tilikaudella 2024 osinkoja yhteensä 16,4 milj. euroa. Konsernin
osakkuusyritys Vähittäiskaupan Takaus Oy jakoi Kesko Oyj:lle tilikaudella 2024 osinkoa 6,0
milj. euroa.
Johdon työsuhde-etuudet
Ylin johto koostuu hallituksesta ja konsernijohtoryhmästä. Heidän työsuorituksistaan saama
kompensaatio koostuu seuraavista eristä:

Rahapalkat, palkkiot, luontoisedut ja osakepalkkiot 1 000 € | 2024 | 2023
Jorma Rauhala | pääjohtaja 1.2.2024 alkaen | 1 186,6 | -
Mikko Helander | pääjohtaja 31.1.2024 asti | 2 084,5 | 3 370,1
Konsernijohtoryhmä | muut jäsenet | 3 895,9 | 8 232,9
Esa Kiiskinen | hallituksen puheenjohtaja | 122,0 | 114,6
Peter Fagernäs | hallituksen varapuheenjohtaja | 73,8 | 70,2
Jannica Fagerholm | hallituksen jäsen | 79,8 | 74,4
Pauli Jaakola | hallituksen jäsen 26.3.2024 alkaen | 55,4 | -
Piia Karhu | hallituksen jäsen | 60,2 | 55,9
Jussi Perälä | hallituksen jäsen | 56,6 | 52,9
Toni Pokela | hallituksen jäsen 26.3.2024 asti | 1,2 | 52,9
Timo Ritakallio | hallituksen jäsen | 62,0 | 57,7
Yhteensä |  | 7 678,1 | 12 081,6

Noin 30 % hallituksen vuosipalkkion määrästä annettiin yhtiön osakkeina ja loppuosa palkkiosta maksettiin rahana.
Hallituksen jäsenille luovutettiin 7 789 Kesko Oyj:n B-osaketta vuonna 2024. Taulukossa esitetyt luvut ovat
maksuperusteisia. Myöhempinä vuosina maksettavaksi erääntyvät palkkiot eivät sisälly lukuihin. Mikko Helanderille
maksettiin vuonna 2024 rahapalkka, palkkiot, luontoisedut ja osakepalkkiot hänen toimisuhdettaan koskeneen
sopimuksen mukaisesti 31.12.2024 asti.

|  | 154

Eläke-etuudet
Pääjohtajan ja muiden konsernijohtoryhmän jäsenten lakisääteinen eläketurva on hoidettu
eläkevakuutusyhtiössä. Pääjohtaja Jorma Rauhalalla on Keskon Eläkekassan myöntämä
etuusperusteinen lisäeläke ja hänen eläkeikänsä on 65 vuotta. Etuusperusteisen
vanhuuseläkkeen määrä on 66 prosenttia työeläkelain (TyEL) mukaisesta eläkkeen
perusteena olevasta työansiosta viimeiseltä 10 vuodelta. Pääjohtajan lisäeläkejärjestelystä ei
maksettu kannatusmaksua tilikaudella 2024. Lisäeläke-etuuden suoriteperusteinen IFRS-
eläkemeno oli ylikatteesta johtuen 0,1 milj. euroa positiivinen. Pääjohtajan lakisääteisen
eläketurvan suoriteperusteinen eläkemaksu oli 0,2 milj. euroa. Kahdella konsernijohtoryhmän
jäsenellä on Keskon Eläkekassan sääntöjen ja heidän johtajasopimustensa mukainen
etuusperusteinen lisäeläke. Viidellä konsernijohtoryhmän jäsenellä on maksuperusteinen
lisäeläke. 31.1.2024 asti pääjohtajana toimineen Mikko Helanderin maksuperusteisen
lisäeläke-etuuden suoriteperusteinen eläkemaksu oli 1,0 milj. euroa (0,5 milj. euroa) ja
lakisääteisen eläketurvan suoriteperusteinen eläkemaksu oli 0,3 milj. euroa (0,3 milj. euroa)
tilikaudella 2024.
Osakepalkkiot
Pääjohtajalle ja konsernijohtoryhmän jäsenille luovutettiin tilikaudella 2024 PSP 2022-2025
-ohjelman perusteella 99 428 osaketta, kun luovutettavien osakkeiden enimmäismäärä oli
239 585 osaketta. Osakkeiden lukumäärä on bruttoansainta, josta vähennetään
ennakonpidätys ja varainsiirtovero. Tilikaudella 2023 luovutettiin PSP 2021-2024 -ohjelman
perusteella 238 500 osaketta. Osakkeiden lukumäärä on bruttoansainta, josta vähennetään
ennakonpidätys ja varainsiirtovero.
Irtisanomisen yhteydessä suoritettavat etuudet
Pääjohtajalla ja muilla konsernijohtoryhmän jäsenillä on yhtiön irtisanoessa oikeus
irtisanomisajan rahapalkkaan ja luontoisetuihin sekä erilliseen kertakaikkiseen
irtisanomiskorvaukseen, joka määräytyy johtajan irtisanomiskuukauden rahapalkan ja
luontoisetujen perusteella. Irtisanomiskorvaus ei ole osa johtajan palkkaa eikä sitä oteta
huomioon irtisanomisajan palkan, irtisanomiskorvauksen tai eläkkeelle siirryttäessä
eläkepalkan määrittämisessä. Johtajan itse irtisanoutuessa hän on oikeutettu ainoastaan
irtisanomisajan palkkaan luontoisetuineen. Toimisuhteen päättyessä eläkkeelle siirtymiseen
johtaja saa sopimuksensa mukaista eläkettä, ei muita korvauksia.
Osakeomistukset
Pääjohtajalla oli 31.12.2024 Kesko Oyj:n B-osakkeita 238 029 kappaletta, mitkä edustavat
0,06 % yhtiön kaikista osakkeista ja 0,02 % kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
Konsernijohtoryhmällä mukaan lukien pääjohtaja oli 31.12.2024 Kesko Oyj:n A-
osakkeita 2 824 kappaletta ja B-osakkeita 581 181 kappaletta, mitkä edustavat 0,15 % yhtiön
kaikista osakkeista ja 0,04 % kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
5.3 Osakepalkitseminen
Laadintaperiaatteet
Osakeperusteisiin maksuihin liittyvät kulut kirjataan tuloslaskelmaan, ja taseeseen kirjataan
vastaava velka rahana selvitettävien osakeperusteisten maksujen osalta. Osakkeina
selvitettävien osakeperusteisten maksujen osalta kirjataan tuloslaskelman kulukirjausta
vastaava oman pääoman lisäys.
Yhtiön hallitus on myöntänyt johdolle osakepalkkiojärjestelmän, joka sisältää sekä B-sarjan
osakkeina maksettavan että rahana maksettavan etuuden, jos ohjelman ehdot täyttyvät.
Osakkeina maksettavan etuuden käypä arvo on osakkeen arvo myöntämishetkellä ja se
kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan tasaerinä palkkiojärjestelmän ansainta- ja sitouttamis-
jakson aikana. Kuluksi kirjattava määrä perustuu konsernin arvioon tulevien osakkeina
maksettavien etuuksien määrästä ansaintajakson lopussa. Ei-markkinaperusteisten ehtojen
vaikutuksia ei sisällytetä etuuksien käypään arvoon, vaan ne otetaan huomioon niiden
osakkeiden määrissä, joihin oletetaan syntyvän oikeus ansaintajakson lopussa. Rahana
maksettavalla osuudella katetaan palkkiosta aiheutuvat verot ja veronluonteiset maksut.
Rahaosuus kirjataan kuluksi ansaintajakson aikana. Arvioiden muutokset kirjataan
tuloslaskelmaan.
1.1.2018 alkaen sellaiset rahana selvitettävät osakeperusteiset maksut, joissa työnantajan on
työntekijän puolesta vähennettävä osakepalkkiosta sellainen osakkeiden määrä, joka kattaa
käteisenä maksettavat verot ja veron luonteiset maksut, on luokiteltava kokonaisuudessaan
osakkeina selvitettäviksi osakeperusteisiksi maksuiksi.

|  | 155

Osakepohjainen sitouttamis- ja kannustinjärjestelmä
Osakepalkkio-järjestelmien tarkoituksena on Keskon liiketoiminnan edistäminen ja yhtiön
arvon lisääminen yhdistämällä osakkeenomistajien ja johtoon kuuluvien henkilöiden
tavoitteet. Järjestelmien tarkoituksena on myös sitouttaa henkilöt Kesko-konserniin ja antaa
heille mahdollisuus yhtiön osakkeiden saamiseen osakepalkkiojärjestelmässä asetettujen
tavoitteiden täyttyessä.
Tilikaudella 2024 edellä mainittujen osakepalkkiojärjestelmien vaikutus konsernin tulokseen
oli -7,0 milj. euroa (-8,1 milj. euroa).
Tilikausilla 2025-2027 realisoituvan kulukirjauksen arvioidaan 31.12.2024 olevan yhteensä
9,4 milj. euroa. Todellinen määrä voi poiketa arvioidusta.
Suoriteperusteinen osakepalkkio-ohjelma Performance Share Plan (PSP)
PSP-ohjelma koostuu vuosittain alkavista yksittäisistä osakeohjelmista, joista kukin sisältää
kahden vuoden pituisen ansaintajakson sekä mahdollisen osakepalkkion maksamista
seuraavan kahden vuoden pituisen sitouttamisjakson. Keskon hallitus päättää uuden
osakeohjelman käynnistämisestä vuosittain. Sitouttamisjakson aikana osakkeita ei saa
pantata tai luovuttaa, mutta henkilöllä on osakkeisiin liittyvät muut oikeudet. Jos henkilön
työ- tai toimisuhde päättyy ennen sitouttamisjakson päättymistä, hänen on pääsääntöisesti
palautettava luovutusrajoituksen alaiset osakkeet vastikkeetta Keskolle tai sen määräämälle
taholle. Osakepalkkio-ohjelman perusteella annettavien osakkeiden määrä on bruttoansainta,
josta vähennetään soveltuva ennakonpidätys ja sen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä
nettomäärä suoritetaan osallistujille osakkeina. Vuosina 2020-2021 alkaneiden PSP-
ohjelmien ansaintakriteereinä ovat Kesko-konsernin verottoman myynnin kehitysprosentti,
Kesko-konsernin vertailukelpoinen sidotun pääoman tuotto (ROCE, %) ja Keskon B-osakkeen
absoluuttinen kokonaistuotto (TSR, %). Vuodesta 2022 alkaen PSP-ohjelman ansainta-
kriteereihin on näiden lisäksi otettu mukaan Keskon vastuullisuutta mittaava tavoite.

Osakepalkkion käyvän arvon laskennassa käytetyt olettamukset: | PSP 2024-2027 | PSP 2023-2026 | PSP 2022-2025 | PSP 2021-2024
Myöntämispäivät | 29.1.2024 | 1.2.2023 | 2.2.2022 | 2.2.2021
Osakepalkkion käypä arvo myöntämishetkellä, euroa | 16,39 | 20,56 | 27,71 | 21,01
Osakekurssi myöntämishetkellä, euroa | 17,41 | 21,64 | 28,77 | 21,76
Osakkeiden luovutusvuosi | 2026 | 2025 | 2024 | 2023
Myönnettyjen osakepalkkioiden määrä, enimmäismäärä, kpl* | 821 516 | 710 557 | 513 800 | 646 970
Muutokset myönnettyjen osakkeiden määrään, kpl | -103 250 | -201 770 | -28 475 | -100 950
Toteutunut osakepalkkion määrä, kpl* | - | - | 183 796 | 409 515
Ohjelman piiriin kuuluvien henkilöiden lukumäärä kauden lopussa | 57 | 52 | 60 | 49
Osakekurssi tilinpäätöspäivänä, euroa | 18,18 | 17,93 | 20,62 | 29,34
Ansaintakriteerien toteuma, % | - | - | 41,5 | 75,0
Arvio palautuvien osakepalkkioiden määrästä ennen sitouttamisjakson päättymistä, % | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5
* Osakkeiden bruttomäärä, josta vähennetään soveltuva ennakonpidätys ja sen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä nettomäärä suoritetaan osakkeina.

Suoriteperusteinen osakepalkkio-ohjelma Key Personnel Share Plan (KPSP)
ja rajoitettu osakepalkkio-ohjelma (RSP)
KPSP-ohjelma koostuu vuosittain alkavista yksittäisistä osakeohjelmista, joista kukin sisältää
yhden vuoden pituisen ansaintajakson sekä kahden vuoden pituisen sitouttamisjakson.
Keskon hallitus päättää uuden osakeohjelman käynnistämisestä vuosittain. Osakepalkkio-
ohjelman perusteella annettavien osakkeiden määrä on bruttoansainta, josta vähennetään
soveltuva ennakonpidätys ja sen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä nettomäärä suoritetaan
osallistujille osakkeina. KPSP-ohjelman ansaintakriteerit koostuvat Keskon kannattavuutta,
osallistujan vastuualueen kannattavuutta, kasvua ja pääomankäytön tehokkuutta sekä Keskon
-osakkeen arvonkehitystä kuvaavista mittareista.
RSP-ohjelma on erikseen päätetyissä erityistilanteissa käytettävä osakepalkkio. RSP-ohjelma
koostuu vuosittain alkavista yksittäisistä osakeohjelmista ja se muodostuu kolmen vuoden
pituisesta sitouttamisjaksosta, jonka jälkeen yksittäisen ohjelman puitteissa mahdolliset
luvatut osakepalkkiot maksetaan osallistujille edellyttäen, että heidän työsuhteensa Kesko-
konserniin jatkuu palkkioiden maksamiseen saakka. Osakepalkkio-ohjelman perusteella
annettavien osakkeiden määrä on bruttoansainta, josta vähennetään soveltuva

|  | 156

ennakonpidätys ja sen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä nettomäärä suoritetaan osallistujille
osakkeina.

Osakepalkkion käyvän arvon laskennassa käytetyt olettamukset: | KPSP ja RSP 2024 | KPSP ja RSP 2023 | KPSP ja RSP 2022 | KPSP ja RSP 2021
Myöntämispäivät | 29.1.2024 | 1.2.2023 | 2.2.2022 | 2.2.2021
Osakepalkkion käypä arvo myöntämishetkellä, euroa | 16,39 | 20,56 | 27,71 | 21,01
Osakekurssi myöntämishetkellä, euroa | 17,41 | 21,64 | 28,77 | 21,76
Osakkeiden luovutusvuosi | 2027 | 2026 | 2025 | 2024
Myönnettyjen osakepalkkioiden määrä, enimmäismäärä, kpl* | 451 387 | 293 850 | 218 734 | 256 769
Muutokset myönnettyjen osakkeiden määrään, kpl | -18 970 | -22 012 | -32 211 | -30 421
Toteutunut osakepalkkion määrä, kpl* | - | 80 518 | 88 746 | 212 724
Ohjelman piiriin kuuluvien henkilöiden lukumäärä kauden lopussa | 159 | 147 | 129 | 125
Osakekurssi tilinpäätöspäivänä, euroa | 18,18 | 17,93 | 20,62 | 29,34
Ansaintakriteerien toteuma, % | - | 15,9 | 22,3 | 89,3
Arvio palautuvien osakepalkkioiden määrästä ennen sitouttamisjakson päättymistä, % | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5
*Osakkeiden bruttomäärä, josta vähennetään soveltuva ennakonpidätys ja sen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävä nettomäärä suoritetaan osakkeina.

5.4 Riita-asiat sekä oikeus- ja viranomaisprosessit
Konserniyhtiöt ovat kantajina, vastaajina tai asianosaisina eräissä konsernin liiketoimintaan
liittyvissä oikeudenkäynneissä, riita-asioissa tai viranomaistutkinnoissa. Vaikka johdon arvion
mukaan vireillä olevien riita-asioiden sekä oikeus- ja viranomaisprosessien lopputuloksella ei
ole todennäköisesti olennaista vaikutusta konsernin taloudelliseen asemaan, riita-asioihin
sekä oikeus- ja viranomaisprosesseihin liittyy lopputuloksen vaikea ennakoitavuus.
Onninen Oy:tä koskeva Kilpailu- ja kuluttajaviraston tutkinta – Kilpailu- ja kuluttajavirasto
tutki Kesko-konserniin kuuluvan Onnisen sekä usean muun yrityksen toimintaa muovisten
LVI- ja infraputkituotteiden markkinoilla noin kymmenen vuoden ajan. Tutkinta koski
tapahtumia, jotka ajoittuvat vuosiin 2009-2016. Kesko tiesi vireillä olevasta tutkinnasta
ostaessaan Onnisen vuonna 2016. Kesko ei ollut missään vaiheessa tutkintaa epäiltynä
rikkomuksista. Vuonna 2022 Kilpailu- ja kuluttajavirasto päätti viedä asian markkinaoikeuden
ratkaistavaksi ja vaati seuraamusmaksun määräämistä Onniselle ja muille asianosaisille
yrityksille. 28.8.2024 antamassaan päätöksessä markkinaoikeus hylkäsi kaikki Kilpailu- ja
kuluttajaviraston vaatimukset. Lisäksi markkinaoikeus määräsi Kilpailu- ja kuluttajaviraston
korvaamaan Onnisen oikeudenkäyntikuluja. Markkinaoikeuden päätös on lainvoimainen
lukuun ottamatta kysymystä oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
UAB Kesko Senukai Lithuaniaan liittyvät oikeudenkäynnit – Kesko on kertonut muun muassa
tilinpäätöksessään 2023 olleensa aiemmin osallisena välimiesmenettelyssä, joka liittyi Keskon
yhteisyrityksen, UAB Kesko Senukai Lithuania -nimisen yhtiön osakassopimukseen. Toisena
osapuolena välimiesmenettelyssä olivat muun muassa UAB Kesko Senukai Lithuanian
vähemmistöosakkeenomistajat. Välimiesmenettely päättyi vuoden 2022 aikana ja siinä
annettu tuomio on lopullinen, mutta vastapuolet ovat erillisessä oikeudenkäynnissä vaatineet
välitystuomion mitätöintiä ja kumoamista. Helsingin hovioikeus antoi vuoden 2024 aikana
tuomion, joka ei muuttanut välitystuomion sisältöä eikä sen lopullisuutta. Helsingin
hovioikeuden tuomioon liittyvän prosessioikeudellisen kysymyksen osalta vastapuolet ovat
saaneet valitusluvan korkeimpaan oikeuteen, jossa valitusasia on edelleen vireillä. UAB Kesko
Senukai Lithuanian vähemmistöosakkeenomistajat ja UAB Kesko Senukai Lithuania ovat
käynnistäneet osapuolten väliseen osakassopimukseen liittyvän uuden välimiesmenettelyn
Keskoa vastaan joulukuussa 2024.
5.5 Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat
Kesko ilmoitti 14.8.2024 ostavansa Roslev Trælasthandel A/S:n sekä kaksi muuta
tanskalaista rautakauppatoimijaa. Roslev Trælasthandelin yritysosto on saanut kaikki
tarvittavat kilpailuviranomaisten hyväksynnät ja kauppa toteutui 31.1.2025. (Sijoittajauutinen
31.1.2025)

|  | 157

EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖS (FAS)
Emoyhtiön tuloslaskelma

€ | 1.1.-31.12.2024 | 1.1.-31.12.2023
Liikevaihto | 6 659 910 905,58 | 6 662 223 788,54
Liiketoiminnan muut tuotot | 887 656 680,44 | 898 211 500,06
Materiaalit ja palvelut | -5 913 991 150,11 | -5 893 409 138,14
Varaston muutos | 12 773 894,68 | -23 008 211,48
Henkilöstökulut | -378 339 561,48 | -384 770 788,96
Poistot ja arvonalentumiset | -126 306 061,75 | -113 486 865,95
Liiketoiminnan muut kulut | -783 861 147,15 | -754 854 973,67
Liikevoitto | 357 843 560,21 | 390 905 310,40
Rahoitustuotot ja -kulut | 7 449 393,46 | 160 251 693,28
Tulos ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja | 365 292 953,67 | 551 157 003,68
Tilinpäätössiirrot |  |
Poistoeron muutos | -30 492 954,39 | -23 549 009,97
Konserniavustus | 105 653 373,11 | 64 919 581,06
Tulos ennen veroja | 440 453 372,39 | 592 527 574,77
Tuloverot | -83 324 585,17 | -82 909 736,55
Tilikauden tulos | 357 128 787,22 | 509 617 838,22

|  | 158

Emoyhtiön tase

€ | 31.12.2024 | 31.12.2023
VASTAAVAA |  |
PYSYVÄT VASTAAVAT |  |
AINEETTOMAT HYÖDYKKEET |  |
Aineettomat oikeudet | 4 401 946,87 | 5 125 872,64
Muut aineettomat hyödykkeet | 248 750 974,93 | 219 153 791,56
Ennakkomaksut | 3 079 496,77 | 4 150 302,51
| 256 232 418,57 | 228 429 966,71
AINEELLISET HYÖDYKKEET |  |
Maa- ja vesialueet |  |
Omistetut | 289 933 581,65 | 277 174 152,62
Vuokraoikeudet ja liittymismaksut | 7 455 791,65 | 7 289 059,93
Rakennukset ja rakennelmat | 734 977 190,65 | 658 740 908,91
Koneet ja kalusto | 99 474 165,78 | 88 443 233,36
Muut aineelliset hyödykkeet | 6 238 278,31 | 6 341 067,34
Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | 68 421 488,72 | 113 022 536,55
| 1 206 500 496,76 | 1 151 010 958,71
SIJOITUKSET |  |
Osuudet saman konsernin yrityksissä | 1 544 521 207,49 | 1 281 768 095,60
Osuudet omistusyhteysyrityksissä | 122 431 239,85 | 121 462 239,85
Muut sijoitukset | 26 302 948,15 | 24 693 492,49
| 1 693 255 395,49 | 1 427 923 827,94
VAIHTUVAT VASTAAVAT |  |
VAIHTO-OMAISUUS |  |
Valmiit tuotteet/tavarat | 315 230 055,04 | 302 380 900,60
| 315 230 055,04 | 302 380 900,60

€ | 31.12.2024 | 31.12.2023
SAAMISET |  |
Pitkäaikainen |  |
Saamiset saman konsernin yrityksiltä | 7 664 587,02 | 34 933 925,92
Saamiset omistusyhteysyrityksiltä | 58 018 585,04 | 61 386 166,16
Lainasaamiset | 751 838,24 | 1 071 723,22
Muut saamiset | 12 196 937,72 | 10 320 055,51
| 78 631 948,02 | 107 711 870,81
Lyhytaikainen |  |
Myyntisaamiset | 391 096 017,14 | 401 544 346,37
Saamiset saman konsernin yrityksiltä | 384 073 992,89 | 419 460 312,16
Saamiset omistusyhteysyrityksiltä | 5 098 845,43 | 9 491 959,99
Lainasaamiset | 292 993,99 | 276 310,07
Muut saamiset | 11 853 472,66 | 12 647 229,78
Siirtosaamiset | 93 557 861,75 | 89 145 137,15
| 885 973 183,86 | 932 565 295,52
MUUT RAHOITUSVARAT | 15 000 000,00 | -
RAHAT JA PANKKISAAMISET | 457 966 759,80 | 200 012 586,12
VASTAAVAA YHTEENSÄ | 4 908 790 257,54 | 4 350 035 406,41

|  | 159

€ | 31.12.2024 | 31.12.2023
VASTATTAVAA |  |
OMA PÄÄOMA |  |
Osakepääoma | 197 282 584,00 | 197 282 584,00
Ylikurssirahasto | 197 498 010,90 | 197 498 010,90
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 22 753 307,40 | 22 753 307,40
Muut rahastot | 243 415 795,55 | 243 415 795,55
Edellisten tilikausien voitto | 915 749 904,54 | 808 916 472,00
Tilikauden voitto | 357 128 787,22 | 509 617 838,22
| 1 933 828 389,61 | 1 979 484 008,07
TILINPÄÄTÖSSIIRTOJEN KERTYMÄ |  |
Poistoero | 237 152 690,30 | 206 658 990,11
PAKOLLISET VARAUKSET |  |
Pakolliset varaukset | 7 717 854,63 | 2 017 574,84
VIERAS PÄÄOMA |  |
Pitkäaikainen |  |
Joukkovelkakirjalainat | 300 000 000,00 | 0,00
Lainat rahoituslaitoksilta | 620 000 000,00 | 650 000 000,00
Eläkelainat | 20 355 000,00 | 32 349 000,00
Muut velat | 18 729 124,53 | 19 001 617,22
| 959 084 124,53 | 701 350 617,22
Lyhytaikainen |  |
Lainat rahoituslaitoksilta | 150 000 000,00 | -
Eläkelainat | 11 994 000,00 | 11 994 000,00
Saadut ennakot | 20 095 560,65 | 31 541 172,75
Ostovelat | 708 804 747,35 | 739 185 366,57
Velat saman konsernin yrityksille | 363 884 310,23 | 262 814 413,54
Velat omistusyhteysyrityksille | 6 684 450,49 | 5 728 650,62
Muut velat | 272 966 364,29 | 183 827 426,62
Siirtovelat | 236 577 765,46 | 225 433 186,07
| 1 771 007 198,47 | 1 460 524 216,17
VASTATTAVAA YHTEENSÄ | 4 908 790 257,54 | 4 350 035 406,41

|  | 160

Emoyhtiön rahavirtalaskelma

€ | 1.1.-31.12.2024 | 1.1.-31.12.2023
Liiketoiminnan rahavirta |  |
Tulos ennen tilinpäätössiirtoja | 365 292 953,67 | 551 153 503,68
Oikaisut |  |
Suunnitelman mukaiset poistot | 126 306 061,75 | 113 486 865,95
Rahoitustuotot ja -kulut | -7 449 393,46 | -160 251 693,28
Muut oikaisut | 23 936 772,13 | -7 413 552,15
| 508 086 394,09 | 496 975 124,20
Käyttöpääoman muutos |  |
Lyhytaikaisten korottomien saamisten lisäys (-)/ vähennys (+) | 11 619 535,70 | 27 535 297,96
Vaihto-omaisuuden lisäys (-)/vähennys (+) | -12 849 154,44 | 23 008 211,48
Lyhytaikaisten korottomien velkojen lisäys (+)/ vähennys (-) | -24 111 780,18 | -19 265 630,51
| -25 341 398,92 | 31 277 878,93
Maksetut korot ja muut rahoituskulut | -70 797 801,96 | -44 423 936,93
Saadut korot | 31 059 861,59 | 34 714 965,24
Saadut osingot | 61 049 078,93 | 168 684 828,28
Maksetut verot | -93 217 047,97 | -58 598 511,77
| -71 905 909,41 | 100 377 344,82
Liiketoiminnan rahavirta | 410 839 085,76 | 628 630 347,95
Investointien rahavirta |  |
Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin | -287 056 919,33 | -416 858 310,90
Sijoitukset tytäryhtiöihin | -247 385 142,08 | -96 464 969,71
Sijoitukset omistusyhteysyrityksiin | -969 000,00 | -
Muiden sijoitusten luovutustulot | 9 570,00 | 71 393,23
Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden luovutustulot | 8 413 389,78 | 364 804,87
Pitkäaikaisten saamisten lisäys (-)/vähennys (+) | 29 989 808,69 | 48 113 571,58
Muiden rahoitusvarojen lisäys (-)/vähennys (+) | -15 000 000,00 | 35 826 114,02
Investointien rahavirta | -511 998 292,94 | -428 947 396,91

€ | 1.1.-31.12.2024 | 1.1.-31.12.2023
Rahoituksen rahavirta |  |
Korollisten velkojen lisäys (+)/vähennys (-) | 532 069 342,98 | 86 878 735,01
Lyhytaikaisten korollisten saamisten lisäys (-)/ vähennys (+) | 34 681 997,40 | 34 350 288,54
Maksetut osingot | -320 328 125,47 | -430 315 181,18
Saadut ja maksetut konserniavustukset | 105 653 373,11 | 64 919 581,06
Muut erät | 7 036 792,84 | 14 600 317,10
Rahoituksen rahavirta | 359 113 380,86 | -229 566 259,47
Rahavarojen muutos | 257 954 173,68 | -29 876 308,43
Rahavarat 1.1. | 200 012 586,12 | 229 888 894,55
Rahavarat 31.12. | 457 966 759,80 | 200 012 586,12

|  | 161

Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot
Liite 1. Tilinpäätöksen laadintaperiaatteet
Kesko Oyj:n tilinpäätös on laadittu Suomen kirjanpitolain (FAS) mukaisesti.
Pysyvät vastaavat
Aineettomat hyödykkeet
Aineettomat hyödykkeet on merkitty taseeseen hankintamenoon vähennettynä suunnitelman
mukaisilla poistoilla sekä mahdollisilla arvonalennuksilla.
Poistoajat
• Muut pitkävaikutteiset menot 5-10 vuotta
• IT-ohjelmistot ja lisenssit 3-5 vuotta
Aineelliset hyödykkeet
Aineelliset hyödykkeet on merkitty taseeseen hankintamenoon vähennettynä suunnitelman
mukaisilla poistoilla ja mahdollisilla arvonalennuksilla.
Poistoajat
Suunnitelman mukaiset poistot on laskettu aineellisten hyödykkeiden taloudellisen pitoajan
perusteella alkuperäisestä hankintahinnasta.
Tavallisimmat arvioidut taloudelliset vaikutusajat ovat:
• Rakennukset ja rakennelmat 5-33 vuotta
• Rakennusten ainesosat 8 vuotta
• Koneet ja kalusto 25 % menojäännöspoisto, 1.1.2023 alkaen 8 vuotta
• Varastoautomaatiokalusto 10 vuotta
• Autot ja kuljetuskalusto 5 vuotta
• IT-laitteet 3-8 vuotta
• Muut aineelliset hyödykkeet 5-14 vuotta
Vuokraoikeudet poistetaan niiden todennäköisen vuokrakauden aikana. Maa-alueista ja
liittymismaksuista ei ole tehty poistoja. Suunnitelman mukaiset poistot ja poistoeron muutos
yhteensä vastaavat EVL-poistoja. Poistoeron muutos on käsitelty tilinpäätössiirtoina.
Vaihto-omaisuuden arvostus
Vaihto-omaisuus on esitetty liukuvan keskihankintahinnan mukaisesti välittömän
hankintamenon tai sitä alemman jälleenhankintahinnan tai todennäköisen myyntihinnan
määräisenä.
Rahoitusomaisuuden arvostus
Rahoitusomaisuusarvopaperit on arvostettu hankintamenoon tai sitä alempaan käypään
arvoon.
Valuuttamääräiset erät
Ulkomaan rahan määräiset liiketapahtumat on kirjattu euroiksi käyttäen tapahtumapäivän
kurssia. Ulkomaan rahan määräiset saamiset ja velat on muunnettu euroiksi käyttäen
tilinpäätöspäivän kurssia. Jos saaminen tai velka on sidottu kiinteään kurssiin, sitä on käytetty
muuntamisessa. Kurssierot on kirjattu tilinpäätökseen tulosvaikutteisesti.
Johdannaissopimukset
Korkojohdannaiset
Korkojohdannaisia käytetään muokkaamaan lainojen korkosidonnaisuusaikaa. Tavoitteeksi
on asetettu duraatio, jossa vaihteluvälinä on 1-4 vuotta. Korkojohdannaisista aiheutuneet
kassavirrat kirjataan tilikauden aikana korkotuotoiksi tai -kuluiksi sulkemispäivän mukaan.
Tilinpäätöksessä avoimet korkotermiini-, -futuuri-, -optio- ja -swap-sopimukset arvostetaan
käypään arvoon, mutta realisoitumattomia arvonnousuja ei tulouteta. Mahdolliset
arvostustappiot kirjataan korkokuluksi.
Valuuttajohdannaiset
Valuuttajohdannaisia käytetään sekä translaatio- että transaktioriskiltä suojautumiseen.
Valuuttajohdannaisilla suojataan kaupallista valuuttariskiä. Valuuttatermiinit arvostetaan
tilinpäätöspäivän termiinikurssiin. Avoimien johdannaissopimusten kurssierot kirjataan
rahoituseriin sekä myynnin ja ostojen oikaisueriin. Jos johdannaisella on suojattu
valuuttamääräistä tase-erää, on arvonmuutos kirjattu tase-erän muutosta vastaan.

|  | 162

Optiosopimusten osalta preemiot sisältyvät taseen siirtyviin eriin, kunnes ne erääntyvät tai
arvonmuutos tilinpäätöspäivänä edellyttää tulokseen kirjaamista.
Hyödykejohdannaiset
Kesko Oyj:n tytäryhtiö Ankkuri-Energia Oy käyttää sähköjohdannaisia konsernin ja sen
kauppiaiden energiakustannusten tasaamiseen. Kesko Oyj on ulkoinen vastapuoli pankin
kanssa tehdyissä sähköjohdannaisissa ja tekee sisäisen suojauksen vastaavaan hintaan
Ankkuri-Energia Oy:n kanssa. Kesko Oyj:llä ei missään vaiheessa ole johdannaispositiota eikä
näin ollen myöskään tulosvaikutusta. Sähkön hintariskiä tarkastellaan viiden vuoden
aikajänteellä. Tilikauden aikana toimitetun sähkön hintaa suojaavien johdannaisten osalta
arvonmuutokset kirjataan Keskossa rahoitustuottoihin ja -kuluihin. Tulevaisuuden ostoja
suojaavien sopimusten realisoitumattomia voittoja ja tappioita ei ole kirjattu tuloslaskelmaan.
Eläkejärjestelyt
Henkilökunnan lakisääteinen eläketurva on järjestetty eläkevakuutusyhtiöiden kautta ja
vapaaehtoinen lisäeläketurva pääosin Keskon Eläkekassan kautta. Eläkemenot on kirjattu
kuluksi tuloslaskelmaan.
Pakolliset varaukset
Pakollisina varauksina on taseessa esitetty eriä, joihin on sopimuksin tai muutoin sitouduttu,
mutta jotka eivät ole vielä realisoituneet. Pakollisten varausten muutokset sisältyvät
tuloslaskelmaan. Konsernin harjoittaman liiketoiminnan käytöstä poistuneiden tyhjien
vuokratilojen vuokravastuu samoin kuin vastaavien tilojen ulkopuolisille vuokrauksesta
aiheutuvat tappiot on käsitelty pakollisena varauksena.
Tuloverot
Tuloveroihin sisältyvät tilikauden tuloksen perusteella lasketut tuloverot sekä aikaisemmilta
tilikausilta maksuunpannut tai palautetut verot. Laskennallisia veroja ei kirjata emoyhtiön
tuloslaskelmaan ja taseeseen.
Tuloslaskelman liitetiedot
Liite 2. Liikevaihto toimialoittain

Milj.€ | 2024 | 2023
Päivittäistavarakauppa | 5 770,0 | 5 724,6
Rautakauppa | 888,4 | 937,7
Muut | 1,5 | 0,0
Yhteensä | 6 659,9 | 6 662,2

Liite 3. Materiaalit ja palvelut

Milj.€ | 2024 | 2023
Aineet, tarvikkeet ja tavarat | -5 802,0 | -5 782,8
Varaston muutos | 12,8 | -23,0
Ulkopuoliset palvelut | -112,0 | -110,6
Yhteensä | -5 901,2 | -5 916,4

Liite 4. Liiketoiminnan muut tuotot

Milj.€ | 2024 | 2023
Kiinteistöjen ja osakkeiden myyntivoitot | 0,3 | 0,2
Vuokratuotot | 110,4 | 99,4
Palvelukorvaukset | 577,5 | 580,6
Fuusiovoitot | - | 26,1
Muut | 199,4 | 192,0
Yhteensä | 887,7 | 898,2

|  | 163

Liite 5. Henkilöstökulut

Milj.€ | 2024 | 2023
Palkat ja palkkiot | -314,6 | -316,5
Henkilösivukulut |  |
Eläkekulut | -55,3 | -56,7
Muut henkilösivukulut | -8,5 | -11,5
Yhteensä | -378,3 | -384,8

Kesko Oyj:n henkilökunnan lukumäärä oli keskimäärin 7 403 (7 402) henkilöä.
Johdon palkat ja palkkiot

Milj.€ | 2024 | 2023
Toimitusjohtaja | 3,3 | 3,4
Hallituksen jäsenet | 0,5 | 0,4
Yhteensä | 3,8 | 3,8

Johdon palkat ja palkkiot on esitetty henkilöittäin eriteltynä konsernitilinpäätöksen
liitetiedoissa.
Liite 6. Poistot ja arvonalentumiset

Milj.€ | 2024 | 2023
Suunnitelman mukaiset poistot | -125,0 | -113,0
Arvonalentumiset, pysyvät vastaavat | -1,3 | -0,5
Yhteensä | -126,3 | -113,5

Liite 7. Liiketoiminnan muut kulut

Milj.€ | 2024 | 2023
Vuokrakulut | -361,8 | -350,6
Markkinointikulut | -149,1 | -152,7
Kiinteistöjen ja kauppapaikkojen hoito | -109,2 | -102,8
Pysyviin vastaaviin kuuluvien hyödykkeiden myyntitappiot | -1,7 | -
ICT-kulut | -87,1 | -78,0
Fuusiotappiot | -14,6 | -11,8
Muut liikekulut | -60,3 | -58,9
Yhteensä | -783,9 | -754,9

Tilintarkastajien palkkiot

Milj.€ | 2024 | 2023
Tilintarkastusyhteisö Deloitte |  |
Tilintarkastus | 0,4 | 0,4
Muut palvelut | 0,1 | 0,2
Yhteensä | 0,5 | 0,5

|  | 164

Liite 8. Rahoitustuotot ja -kulut

Milj.€ | 2024 | 2023
Tuotot pitkäaikaisista sijoituksista |  |
Osinkotuotot saman konsernin yrityksiltä | 38,3 | 146,7
Osinkotuotot omistusyhteysyrityksiltä | 22,3 | 19,6
Osinkotuotot muilta | 0,4 | 2,3
Sijoitusten myyntivoitot | 0,0 | 0,4
Tuotot pitkäaikaisista sijoituksista yhteensä | 61,1 | 169,0
Muut korko- ja rahoitustuotot |  |
Saman konsernin yrityksiltä | 18,4 | 24,0
Muilta | 18,9 | 21,9
Korko- ja rahoitustuotot yhteensä | 37,3 | 45,9
Arvonalentumiset pysyvien vastaavien sijoituksista |  |
Arvonalentumiset osakkeista | -14,9 | -
Käyvän arvon muutokset | - | 0,1
Arvonalentumiset ja käyvän arvon muutokset pysyvien vastaavien sijoituksista yhteensä | -14,9 | 0,1
Korko- ja muut rahoituskulut |  |
Saman konsernin yrityksille | -27,9 | -20,5
Muille | -48,1 | -34,2
Korko- ja rahoituskulut yhteensä | -76,0 | -54,7
Yhteensä | 7,4 | 160,2

Liite 9. Tilinpäätössiirrot

Milj.€ | 2024 | 2023
Suunnitelman mukaisten ja verotuksessa tehtyjen poistojen erotus | -30,5 | -23,5
Saadut konserniavustukset | 119,8 | 88,9
Annetut konserniavustukset | -14,1 | -24,0
Yhteensä | 75,2 | 41,4

Tilikaudelta 2020 alkaen hankituista koneista ja kalustosta ja niihin verrattavissa olevasta
irtaimistosta on tehty korotettu 50 %:n EVL:n poisto.
Liite 10. Pakollisten varausten muutokset

Milj.€ | 2024 | 2023
Muutokset | 5,7 | -0,2
Yhteensä | 5,7 | -0,2

Liite 11. Tuloverot

Milj.€ | 2024 | 2023
Tuloverot konserniavustuksista | -21,1 | -13,0
Tuloverot varsinaisesta toiminnasta | -62,3 | -69,8
Edellisten tilikausien verot | 0,1 | -0,1
Yhteensä | -83,3 | -82,9

Liite 12. Laskennalliset verot
Laskennallisia verovelkoja ja -saamisia ei ole merkitty taseeseen. Laskennallinen verovelka
tilinpäätössiirtojen kertymästä on 47,4 milj. euroa. Muiden laskennallisten verovelkojen
tai -saamisten määrä ei ole olennainen.

|  | 165

Taseen l iitetiedot
Liite 13. Aineettomat hyödykkeet

2024 Milj. € | Aineettomat oikeudet | Muut aineettomat hyödykkeet | Ennakkomaksut | Aineettomat hyödykkeet yhteensä
Hankintameno 1.1. | 16,9 | 468,4 | 4,2 | 489,4
Lisäykset | 0,9 | 63,9 | 2,0 | 66,8
Fuusioissa siirtyneet | - | 0,2 | - | 0,2
Vähennykset | -0,0 | -1,4 | -0,2 | -1,6
Siirrot erien välillä | 0,1 | 16,9 | -2,8 | 14,2
Hankintameno 31.12. | 17,9 | 548,1 | 3,1 | 569,1
Kertyneet poistot 1.1. | -11,8 | -249,2 | - | -261,0
Fuusioissa siirtyneet | - | -0,1 | - | -0,1
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 0,0 | 0,9 | - | 0,9
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | -1,7 | -51,0 | - | -52,7
Kertyneet poistot 31.12. | -13,5 | -299,3 | - | -312,8
Kirjanpitoarvo 31.12. | 4,4 | 248,8 | 3,1 | 256,2

2023 Milj. € | Aineettomat oikeudet | Muut aineettomat hyödykkeet | Ennakkomaksut | Aineettomat hyödykkeet yhteensä
Hankintameno 1.1. | 16,5 | 405,2 | 8,8 | 430,6
Lisäykset | 1,3 | 49,9 | 2,5 | 53,7
Vähennykset | -1,0 | -5,8 | -0,0 | -6,8
Siirrot erien välillä | 0,0 | 19,1 | -7,2 | 12,0
Hankintameno 31.12. | 16,9 | 468,4 | 4,2 | 489,4
Kertyneet poistot 1.1. | -11,1 | -209,2 | - | -220,2
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | 1,0 | 5,8 | - | 6,8
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | -1,7 | -45,9 | - | -47,6
Kertyneet poistot 31.12. | -11,8 | -249,2 | - | -261,0
Kirjanpitoarvo 31.12. | 5,1 | 219,2 | 4,2 | 228,4

|  | 166

Liite 14. Aineelliset hyödykkeet

2024 Milj. € | Maa- ja vesialueet, omistetut | Maa- ja vesialueet, vuokraoikeudet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Aineelliset hyödykkeet yhteensä
Hankintameno 1.1. | 277,2 | 7,8 | 1 084,3 | 311,2 | 24,4 | 113,0 | 1 817,9
Lisäykset | 7,8 | 0,1 | 56,6 | 29,3 | 0,6 | 50,3 | 144,7
Fuusioissa siirtyneet | 0,8 | 0,1 | 14,3 | 0,0 | - | - | 15,2
Vähennykset | -2,0 | -0,4 | -4,0 | -6,5 | - | -6,9 | -19,9
Siirrot erien välillä | 6,2 | 0,0 | 59,4 | 7,6 | 0,5 | -88,1 | -14,3
Hankintameno 31.12. | 289,9 | 7,6 | 1 210,7 | 341,5 | 25,6 | 68,4 | 1 943,7
Kertyneet poistot 1.1. | - | -0,5 | -425,5 | -222,7 | -18,1 | - | -666,9
Fuusioissa siirtyneet | - | - | -6,7 | -0,0 | -0,0 | - | -6,7
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | - | 0,4 | 2,3 | 5,8 | 0,1 | - | 8,6
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | - | -0,0 | -45,8 | -25,1 | -1,3 | - | -72,3
Kertyneet poistot 31.12. | - | -0,2 | -475,7 | -242,0 | -19,3 | - | -737,2
Kirjanpitoarvo 31.12. | 289,9 | 7,5 | 735,0 | 99,5 | 6,2 | 68,4 | 1 206,5

2023 Milj. € | Maa- ja vesialueet, omistetut | Maa- ja vesialueet, vuokraoikeudet | Rakennukset ja rakennelmat | Koneet ja kalusto | Muut aineelliset hyödykkeet | Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat | Aineelliset hyödykkeet yhteensä
Hankintameno 1.1. | 247,3 | 7,1 | 942,5 | 311,1 | 23,3 | 87,5 | 1 618,8
Lisäykset | 27,3 | 0,4 | 84,8 | 14,8 | 0,4 | 92,1 | 219,8
Fuusioissa siirtyneet | 1,9 | 0,1 | 8,7 | 0,1 | 0,1 | - | 10,8
Vähennykset | -0,1 | - | - | -17,8 | - | -1,6 | -19,5
Siirrot erien välillä | 0,8 | 0,2 | 48,2 | 3,0 | 0,7 | -64,9 | -12,1
Hankintameno 31.12. | 277,2 | 7,8 | 1 084,3 | 311,2 | 24,4 | 113,0 | 1 817,9
Kertyneet poistot 1.1. | - | -0,5 | -385,6 | -213,5 | -16,8 | - | -616,4
Fuusioissa siirtyneet | - | - | -2,0 | -0,1 | -0,1 | - | -2,2
Vähennysten ja siirtojen kertyneet poistot | - | - | 0,0 | 17,1 | - | - | 17,1
Tilikauden poisto ja arvonalentumiset | - | -0,0 | -37,9 | -26,3 | -1,2 | - | -65,4
Kertyneet poistot 31.12. | - | -0,5 | -425,5 | -222,7 | -18,1 | - | -666,9
Kirjanpitoarvo 31.12. | 277,2 | 7,3 | 658,7 | 88,4 | 6,3 | 113,0 | 1 151,0

|  | 167

Liite 15. Sijoitukset

2024 Milj. € | Osuudet konserni- yrityksissä | Osuudet omistusyhteys- yrityksissä | Muut sijoitukset | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 1 295,4 | 121,5 | 24,7 | 1 441,5
Lisäykset | 295,8 | 1,0 | 1,5 | 298,3
Fuusioissa siirtyneet | - | - | 0,0 | 0,0
Vähennykset | -18,2 | - | -0,0 | -18,3
Siirrot erien välillä | 0,0 | - | 0,1 | 0,1
Hankintameno 31.12. | 1 573,0 | 122,4 | 26,3 | 1 721,7
Arvonalennukset 1.1. | -13,6 | - | - | -13,6
Tilikauden arvonalennus | -14,9 | - | -0,0 | -14,9
Arvonalennukset 31.12. | -28,5 | - | -0,0 | -28,5
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 544,5 | 122,4 | 26,3 | 1 693,3

Kesko Oyj:n omistukset muissa yrityksissä 31.12.2024 on esitetty eriteltynä konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa.

2023 Milj. € | Osuudet konserni- yrityksissä | Osuudet omistusyhteys- yrityksissä | Muut sijoitukset | Yhteensä
Hankintameno 1.1. | 1 093,9 | 114,0 | 23,7 | 1 231,6
Lisäykset | 229,2 | 7,5 | 1,0 | 237,6
Fuusioissa siirtyneet | - | - | 0,0 | 0,0
Vähennykset | -27,7 | - | -0,1 | -27,8
Siirrot erien välillä | - | - | 0,1 | 0,1
Hankintameno 31.12. | 1 295,4 | 121,5 | 24,7 | 1 441,5
Arvonalennukset 1.1. | -13,6 | - | - | -13,6
Arvonalennukset 31.12. | -13,6 | - | - | -13,6
Kirjanpitoarvo 31.12. | 1 281,8 | 121,5 | 24,7 | 1 427,9

|  | 168

Liite 16. Saamiset
Saamiset saman konsernin yrityksiltä

Milj. € | 2024 | 2023
Pitkäaikaiset saamiset |  |
Lainasaamiset | 7,7 | 34,9
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä | 7,7 | 34,9
Lyhytaikaiset saamiset |  |
Myyntisaamiset | 11,3 | 10,3
Lainasaamiset | 337,7 | 380,0
Siirtosaamiset | 35,2 | 29,2
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä | 384,1 | 419,5
Yhteensä | 391,7 | 454,4

Saamiset osakkuus- ja yhteisyrityksiltä

Milj. € | 2024 | 2023
Pitkäaikaiset saamiset |  |
Lainasaamiset | 58,0 | 61,4
Muut saamiset | - | 0,0
Pitkäaikaiset saamiset yhteensä | 58,0 | 61,4
Lyhytaikaiset saamiset |  |
Siirtosaamiset | 1,4 | 1,0
Muut saamiset | 3,7 | 8,5
Lyhytaikaiset saamiset yhteensä | 5,1 | 9,5
Yhteensä | 63,1 | 70,9

Kesko Oyj:llä on pitkäaikaisia saamisia osakkuusyritykseltään Mercada Oy:ltä, 56,0 milj.
euroa ja yhteisyritykseltään UAB Kesko Senukailta 0,5 milj. euroa.
Siirtosaamiset

Milj. € | 2024 | 2023
Verot | 5,6 | -
Palvelukorvaukset | 4,6 | 5,5
Henkilöstökulut | 6,4 | 6,6
Ostot | 30,8 | 31,1
Muut | 46,2 | 45,9
Yhteensä | 93,6 | 89,1

Liite 17. Oma pääoma

Milj. € | Osake- pääoma | Ylikurssi- rahasto | Käyttö- rahasto | Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | Kertyneet voitto- varat | Oma pääoma
Oma pääoma 1.1.2023 | 197,3 | 197,5 | 243,4 | 22,8 | 1 232,4 | 1 893,3
Osingonjako |  |  |  |  | -429,6 | -429,6
Omat osakkeet |  |  |  |  | 6,1 | 6,1
Tilikauden tulos |  |  |  |  | 509,6 | 509,6
Oma pääoma 31.12.2023 | 197,3 | 197,5 | 243,4 | 22,8 | 1 318,5 | 1 979,5
Osingonjako |  |  |  |  | -405,9 | -405,9
Omat osakkeet |  |  |  |  | 3,1 | 3,1
Tilikauden tulos |  |  |  |  | 357,1 | 357,1
Oma pääoma 31.12.2024 | 197,3 | 197,5 | 243,4 | 22,8 | 1 272,9 | 1 933,8

Sidottu oma pääoma | 2024 | 2023
Osakepääoma | 197,3 | 197,3
Ylikurssirahasto | 197,5 | 197,5
Yhteensä | 394,8 | 394,8

Vapaa oma pääoma | 2024 | 2023
Käyttörahasto | 243,4 | 243,4
Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto | 22,8 | 22,8
Kertyneet voittovarat | 1 272,9 | 1 318,5
Yhteensä | 1 539,0 | 1 584,7

|  | 169

Laskelma voitonjakokelpoisista varoista | 2024 | 2023
Muut rahastot | 266,2 | 266,2
Edellisten tilikausien voitto | 915,7 | 808,9
Tilikauden voitto | 357,1 | 509,6
Yhteensä | 1 539,0 | 1 584,7

31.12.2024 yhtiön voitonjakokelpoiset varat olivat 1 539 047 794,71 euroa.

Emoyhtiön osakkeiden jakautuminen | Kpl
A-osakkeet | 126 948 028
B-osakkeet | 273 130 980
Yhteensä | 400 079 008

Osakkeiden äänimäärät | Ääniä
A-osake | 10
B-osake | 1

Hallituksen valtuudet hankkia ja luovuttaa omia osakkeita
Yhtiön hallussa oli 2 122 600 omaa B-osaketta, jotka on hankittu yhtiökokouksen hallitukselle
antamilla valtuutuksilla tilikausilla 2018 ja 2014. Vuonna 2018 hankittuja B-osakkeita on
jäljellä 2 000 000 kpl ja vuonna 2014 hankittuja 122 600 kpl. Osakkeiden lukumäärät
vastaavat vuonna 2020 toteutetun osakkeiden splittauksen jälkeen laskettuja lukumääriä.
Osakkeet ovat yhtiön hallussa omina osakkeina ja yhtiön hallituksella on oikeus luovuttaa
niitä. Yhtiön hallussa olevien tilikauden 2018 aikana hankittujen B-osakkeiden hankintameno
24,4 milj. euroa ja 2014 hankittujen osakkeiden hankintameno 1,0 milj. euroa on vähennetty
omaan pääomaan sisältyvistä voittovaroista. Hallituksella on varsinaisen yhtiökokouksen
26.3.2024 antama, 30.6.2025 asti voimassa oleva valtuutus antaa enintään 33 000 000 B-
osaketta ja hankkia enintään 16 000 000 B-osaketta.
Omat osakkeet
Vuoden 2024 aikana Kesko Oyj luovutti 196 208 yhtiön hallussa ollutta omaa B-osaketta
yhtiön johto- ja avainhenkilöille ja Keskolle palautui 17 100 B-osaketta osakepalkkio-
ohjelmien ehtojen mukaisesti. Asiasta on tiedotettu pörssitiedotteilla 15.3.2024, 20.3.2024,
18.6.2024 ja 8.7.2024. Uusimmista osakepohjaisista sitouttamis- ja kannustinohjelmista on
tiedotettu pörssitiedotteella 30.1.2024. Lisäksi Kesko Oyj luovutti 7 789 hallussa ollutta omaa
B-osaketta Keskon hallituksen jäsenille osana hallituksen vuosipalkkiota. Asiasta on
tiedotettu pörssitiedotteella 26.4.2024.
Keskon varsinainen yhtiökokous 26.3.2024 valtuutti hallituksen päättämään yhteensä
enintään 33 000 000 yhtiön uuden B-osakkeen ja yhtiön hallussa olevien omien B-
osakkeiden antamisesta sekä enintään 16 000 000 yhtiön oman B-osakkeen hankkimisesta.
Valtuutukset ovat voimassa 30.6.2025 saakka. Valtuutuksista on kerrottu pörssitiedotteella
26.3.2024.

| kpl
Yhtiön hallussa omia B-osakkeita 31.12.2023 | 2 309 497
Luovutus, osakepalkkiojärjestelmä | -196 208
Luovutus, hallitus | -7 789
Tilikauden aikana palautunut | 17 100
Yhtiön hallussa omia B-osakkeita 31.12.2024 | 2 122 600

Liite 18. Pakolliset varaukset

Milj. € | 2024 | 2023
Vuokravastuut | 6,4 | 1,4
Muut pakolliset varaukset | 1,3 | 0,6
Yhteensä | 7,7 | 2,0

Liite 19. Pitkäaikainen vieras pääoma
Keskolla on viisi kahdenvälistä lainaa, jotka ovat määrältään yhteensä 620 miljoonan euroa, ja
joiden korkomarginaalissa on huomioitu Keskon hiilijalanjäljelle ja ruokahävikille asetettuja
vastuullisuustavoitteita sekä Keskon arvoketjussa suorien tavaran- ja palveluntoimittajien
päästövähennystavoitteita. Vuoden 2024 aikana on nostettu yksi uusi kahdenvälinen laina ja

|  | 170

lisäksi lainoja on lyhennetty. 2.10.2024 Kesko laski liikkeelle 300 miljoonan euron suuruisen
vakuudettoman senioriehtoisen vihreän joukkovelkakirjalainan, joka erääntyy 2.2.2030.
Liite 20. Lyhytaikainen vieras pääoma

Milj. € | 2024 | 2023
Velat saman konsernin yrityksille |  |
Ostovelat | 7,5 | 7,6
Siirtovelat | 9,6 | 11,4
Muut velat | 346,8 | 243,8
Yhteensä | 363,9 | 262,8
Velat omistusyhteysyrityksille |  |
Ostovelat | 0,1 | -
Siirtovelat | 0,0 | 0,0
Muut velat | 6,6 | 5,6
Yhteensä | 6,7 | 5,7
Siirtovelat |  |
Henkilöstökulut | 102,8 | 108,5
Ostojen siirtovelat | 32,0 | 20,0
Verot | 0,0 | 4,2
Palvelukorvaukset | 16,4 | 16,9
Muut | 85,4 | 75,8
Yhteensä | 236,6 | 225,4

Liite 21. Korottomat velat

Milj. € | 2024 | 2023
Lyhytaikainen vieras pääoma | 1 198,5 | 1 141,4
Yhteensä | 1 198,5 | 1 141,4

Liite 22. Annetut vakuudet, vastuusitoumukset ja muut vastuut

Milj. € | 2024 | 2023
Kiinteistökiinnitykset |  |
Omasta puolesta | 162,1 | 162,1
Konserniyhtiöiden puolesta | 0,7 | 0,7
Pantatut osakkeet | 9,0 | 9,0
Takaukset |  |
Omasta puolesta | 0,4 | 0,5
Konserniyritysten puolesta | 88,4 | 70,9
Muut vastuut ja vastuusitoumukset |  |
Omasta puolesta | 53,8 | 49,4
Vuokravastuut koneista ja kalustosta |  |
Vuoden sisällä erääntyvät | 7,5 | 7,1
Myöhemmin erääntyvät | 6,5 | 7,0
Vuokravastuut kiinteistöistä |  |
Vuoden sisällä erääntyvät | 299,3 | 306,6
Myöhemmin erääntyvät | 1 512,2 | 1 512,2

Valuuttariskit
Yhtiön liiketoiminnan tulokseen vaikuttaa yhtiön myöntämän käyttöpääomarahoituksen
määrä sen ulkomaisille tytäryhtiöille ja osin myös konsernin emoyhtiönä tytäryhtiöiden
suojaukset emoaan vastaan.
Valuuttariskiä suojataan käyttämällä valuuttajohdannaisia vahvistetun valuuttariskipolitiikan
mukaisesti. Valuuttajohdannaisten käypä arvo lasketaan arvostamalla ne tilinpäätöspäivän
markkinahintoihin.
Johdannaisten arvostus perustuu suoraan markkinoilta saataviin tietoihin eli on luokiteltu
tasolle 2. Näiden johdannaisten maksimiluottoriski on niiden käypä arvo tilinpäätöspäivänä.

|  | 171

Johdannaisten arvostustulokset kirjataan tulosvaikutteisesti rahoituseriin.

Yhtiön transaktiopositio 31.12.2024 Milj. € | USD | SEK | NOK | PLN
Transaktioriski | -7,7 | -42,4 | 37,0 | -6,0
Suojaavat johdannaiset | 36,6 | 37,1 | -42,4 | 4,2
Avoin positio | 28,9 | -5,3 | -5,4 | -1,8

Yhtiön transaktiopositio 31.12.2023 Milj. € | USD | SEK | NOK | PLN
Transaktioriski | -4,8 | 58,4 | 54,4 | -11,2
Suojaavat johdannaiset | 17,2 | -47,3 | -42,3 | 5,1
Avoin positio | 12,4 | 11,1 | 12,1 | -6,1

Transaktioposition herkkyysanalyysissä on laskettu, mikä olisi yhtiön valuuttamääräisten
ostojen sekä suojaavien valuuttajohdannaisten tulosvaikutus, jos kurssimuutos olisi +/- 10 %.

Herkkyysanalyysi, vaikutus tulokseen ennen veroja 31.12.2024 Milj. € | USD | SEK | NOK | PLN
Muutos +10 % | -2,6 | 0,5 | 0,5 | 0,2
Muutos -10 % | 3,2 | -0,6 | -0,6 | -0,2

Herkkyysanalyysi, vaikutus tulokseen ennen veroja 31.12. 2023 Milj. € | USD | SEK | NOK | PLN
Muutos +10 % | -1,1 | -1,0 | -1,1 | 0,6
Muutos -10 % | 1,4 | 1,2 | 1,3 | -0,7

Johdannaiset

Johdannaissopimusten käyvät arvot Milj. € | 31.12.2024 Positiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2024 Negatiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2023 Positiivinen käypä arvo (tasearvo) | 31.12.2023 Negatiivinen käypä arvo (tasearvo)
Valuuttajohdannaiset | 1,6 | -0,4 | 0,4 | -1,8
Korkojohdannaiset | 7,2 | -4,7 | 14,8 | -8,5

Johdannaissopimusten nimellismäärät Milj. € | 31.12.2024 Nimellismäärä | 31.12.2023 Nimellismäärä
Valuuttajohdannaiset | 137,7 | 133,0
Korkojohdannaiset | 430,0 | 530,0

Kaikki valuuttajohdannaiset erääntyvät vuoden 2025 aikana. Korkojohdannaiset erääntyvät
vuosina 2025, 2026 ja 2027.

Milj. € | 2024 | Käypä arvo | 2023 | Käypä arvo
Johdannaissopimuksista johtuvat vastuut |  |  |  |
Kohde-etuuksien arvot 31.12. |  |  |  |
Korkojohdannaiset |  |  |  |
Koronvaihtosopimukset | 430 | 2,5 | 530 | 6,3
Valuuttajohdannaiset |  |  |  |
Termiini- ja futuurisopimukset | 138 | 1,2 | 133 | -1,3
Konsernin ulkoiset | 125 | 1,4 | 125 | -1,6
Konsernin sisäiset | 13 | -0,2 | 8 | 0,2
Hyödykejohdannaiset |  |  |  |
Sähköjohdannaiset | 91 | - | 79 | -
Konsernin ulkoiset | 45 | -3,2 | 39 | 5,7
Konsernin sisäiset | 45 | 3,2 | 39 | -5,7

|  | 172

Liite 23. Rahavirtalaskelman rahavarat

Milj. € | 2024 | 2023
Jaksotettuun hankintamenoon kirjattavat rahoitusvarat (maturiteetti alle 3 kk) | 185,2 | 3,3
Rahavarat | 272,8 | 196,7
Yhteensä | 458,0 | 200,0

Rahavirtalaskelmassa rahavaroina käsitellään taseen rahavarojen lisäksi ne jaksotettuun
hankintamenoon kirjatut likvidit rahoitusvarat, jotka erääntyvät kolmen kuukauden kuluessa
hankinta-ajankohdasta lukien sekä käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat
rahoitusvarat.
Liite 24. Lähipiiri
Kesko Oyj:n lähipiiriin kuuluvat yhtiön johtohenkilöt (hallitus, pääjohtaja ja johtoryhmä),
heidän määräysvallassaan olevat yhtiöt, heidän perheenjäsenensä ja heidän
määräysvallassaan olevat yhtiöt, tytäryhtiöt, osakkuus- ja yhteisyritykset sekä Keskon
Eläkekassa. Tytäryhtiöt sekä osakkuus- ja yhteisyritykset on lueteltu erillisessä liitteessä
Kesko-konsernitilinpäätöksessä (liite 5.2).
Keskon hallituksen jäseniä toimii K-kauppiaina. Kesko Oyj myy tavaroita ja palveluita heidän
määräysvallassaan oleville yrityksille. Tavaroiden ja palvelujen myynnit lähipiirille ovat
toteutuneet yleisillä markkinaehdoilla ja perustuvat markkinahintoihin.

|  | 173

ALLEKIRJOITUKSET
Tilinpäätöksen, toimintakertomuksen ja
kestävyysselvityksen allekirjoitukset
Sovellettavia tilinpäätössäännöksiä noudattaen laadittu tilinpäätös antaa oikean ja riittävän
kuvan sekä yrityksen että sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden
varoista, vastuista, taloudellisesta asemasta sekä voitosta tai tappiosta.
Toimintakertomuksessa on todenmukaisen kuvan antava selostus yhtäältä yrityksen ja
toisaalta sen konsernitilinpäätökseen sisältyvien yritysten kokonaisuuden liiketoiminnan
kehittymisestä ja tuloksesta sekä kuvaus merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä
ja muusta yrityksen tilasta.
Toimintakertomukseen sisältyvä kestävyysselvitys on laadittu noudattaen kirjanpitolain 7
luvun 2 §:n 8-kohdassa tarkoitettuja kestävyysraportointistandardeja sekä Euroopan
Parlamentin ja Neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (taksonomia-asetus) 8 artiklaa.
Helsingissä, 4. päivänä helmikuu ta 2025

Esa Kiiskinen | Peter Fagernäs |
Jannica Fagerholm | Pauli Jaakola | Piia Karhu
Jussi Perälä | Timo Ritakallio | Jorma Rauhala
|  | Toimitusjohtaja

Tilinpäätösmerkintä
Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus.
Helsingissä, 4. päivänä helmikuu ta 2025

Deloitte Oy
Tilintarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KHT

|  | 174

TILINTARKASTUSKERTOMUS
Kesko Oyj:n yhtiökokoukselle
Tilinpäätöksen tilintarkastus
Lausunto
Olemme tilintarkastaneet Kesko Oyj:n (y-tunnus 0109862-8) tilinpäätöksen tilikaudelta
1.1.-31.12.2024. Tilinpäätös sisältää konsernin tuloslaskelman, laajan tuloslaskelman, taseen,
rahavirtalaskelman, laskelman oman pääoman muutoksista ja liitetiedot, mukaan lukien
olennainen tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskeva informaatio, sekä emoyhtiön
tuloslaskelman, taseen, rahoituslaskelman ja liitetiedot.
Lausuntonamme esitämme, että
• konsernitilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan konsernin taloudellisesta asemasta sekä
sen toiminnan tuloksesta ja rahavirroista EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten
IFRS-tilinpäätösstandardien mukaisesti,
• tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja
taloudellisesta asemasta Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien
säännösten mukaisesti ja täyttää lakisääteiset vaatimukset.
Lausuntomme on ristiriidaton tarkastusvaliokunnalle annetun lisäraportin kanssa.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan
mukaisesti. Hyvän tilintarkastustavan mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin
kohdassa Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa.
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme tilintarkastusta ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Emoyhtiölle ja konserniyrityksille suorittamamme muut kuin tilintarkastuspalvelut ovat
parhaan tietomme ja käsityksemme mukaan olleet Suomessa noudatettavien, näitä palveluja
koskevien säännösten mukaisia, emmekä ole suorittaneet EU-asetuksen 537/2014 5.
artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kiellettyjä palveluja. Suorittamamme muut kuin
tilintarkastuspalvelut on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 2.5.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä.
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat
Tilintarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka ammatillisen harkintamme
mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan tilikauden
tilintarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena
kohdistuneessa tilintarkastuksessamme sekä laatiessamme siitä annettavaa lausuntoa,
emmekä anna näistä seikoista erillistä lausuntoa.
Olemme ottaneet tilintarkastuksessamme huomioon riskin siitä, että johto sivuuttaa
kontrolleja. Tähän on sisältynyt arviointi siitä, onko viitteitä sellaisesta johdon
tarkoitushakuisesta suhtautumisesta, josta aiheutuu väärinkäytöksestä johtuvan olennaisen
virheellisyyden riski.

|  | 175

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikka on huomioitu tilintarkastuksessa
Liikevaihdon tuloutus Katso konsernitilinpäätöksen laadintaperiaatteet ja liitetieto 2.1 . Kesko Oyj –konsernin liikevaihto oli EUR 11 920,1 miljoonaa (EUR 11 783,8 miljoonaa). Kesko harjoittaa päivittäistavarakauppa-, rauta- ja talotekniikkakauppa-, sekä autoliiketoimintaa laajan myynti- ja kauppapaikkaverkoston kautta. Konsernin tuloslaskelmassa liikevaihtoon luetaan asiakassopimuksiin perustuva tavaroiden ja palveluiden sekä energian myynti. Palveluiden ja energian myynnin osuus liikevaihdosta ei ole merkittävä. Konserni myy tuotteita kauppiaille ja muille yritysasiakkaille sekä harjoittaa omaa vähittäismyyntiä. Kesko-konsernin liikevaihto on keskeinen liiketoiminnan ja talouden mittari, joka koostuu huomattavasta toimintatapahtumien volyymista. Tästä johtuen tietojärjestelmien kontrollien toimivuus korostuu liikevaihdon tuloutuksessa. Kesko-konsernin liikevaihdosta merkittävä osa tuloutuu kirjanpitoon automaattisesti IT järjestelmissä myynnin suoritevelvoitteen täyttymisen perusteella. Liikevaihdon tuloutus erän merkittävyyden vuoksi vaatii erityistä huomiota sekä kirjanpidon että tilintarkastuksen näkökulmasta. | Olemme arvioineet tulouttamiseen liittyviä konsernin tietojärjestelmiä tarkastamalla järjestelmiin pääsyn ja muutostenhallinnan kontrolleja. Myyntiprosesseja läpikäymällä olemme arvioineet kunkin merkittävän myyntitapahtumalajin osalta keskeisten kontrollien toimivuutta, sekä testanneet kyseisten kontrollien toiminnan tehokkuutta. Olemme analysoineet liikevaihdon tileille kirjautuvia liiketapahtumia automatisoitujen myyntiprosessien kautta syntyvien liikevaihtokirjausten ja manuaaliviennein kirjattujen liiketapahtumien tunnistamiseksi, sekä tarkastuksen kohdentamiseksi riskipitoisiksi arvioimiimme transaktioihin. Liikevaihtotileille koko myyntitapahtumapopulaatioon kohdistuneet tarkastustoimenpiteemme ovat pitäneet sisällään muun muassa laajaa data-analyytiikkaperusteista aineistotarkastusta, sekä otantamenetelmiin perustuvaa yksityiskohtaista aineistotarkastusta, joiden perusteella olemme varmistaneet tulouttamisen oikeellisuutta. Olemme laatineet liikevaihdon tuloutuksen virheellisyyden sekä väärinkäytösriskiin liittyvän kohdennetun riskiarvion sekä tunnistaneet data- analytiikan avulla liikevaihtoon kirjatut normaaliprosesseista poikkeavat manuaaliset kirjaukset. Liikevaihdon liittyvän riskiarviomme perusteella olemme kohdentaneet esiin nousseisiin liiketapahtumiin aineistotarkastustoimenpiteitä varmistaen tapahtumien asianmukaisuutta ja oikeellisuutta.

Tilintarkastuksen kannalta keskeinen seikka | Miten seikka on huomioitu tilintarkastuksessa
Liikearvon ja tavaramerkkien arvostus Katso Kesko Oyj:n konsernitilinpäätöksen liitetieto 3.3. Liikearvon määrä on konsernitaseessa EUR 643,0 miljoonaa (EUR 663,7 miljoonaa). Lisäksi konsernitase sisältää tavaramerkkejä EUR 113,5 miljoonaa (EUR 86,8 miljoonaa). Valtaosa liikearvon ja tavaramerkkien määrästä liittyy rakentamisen ja talotekniikan segmenttiin. Johto arvioi liikearvon ja tavaramerkkien arvonalentumistarvetta vuosittain. Arvonalentumistestauksiin liittyy merkittäviä johdon arvioita tulevaan liiketoiminnan kehitykseen, kassavirtoihin ja diskonttokorkoon liittyen. Konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 3.3. on selostettu ja esitetty johdon soveltamat keskeiset olettamat ja hallituksen hyväksymien arvonalennustestausten herkkyysanalyysit. | Tarkastuksessamme olemme arvioineet johdon tekemiä ja hallituksen hyväksymiä arvonalentumistestausmalleja, sekä arvioineet arvonalentumistestaukseen liittyviä kontrolleja kunkin rahavirtaa tuottavan yksikön osalta. Rahavirtaa tuottavan yksikön liiketoiminnasta kerrytettävissä oleva rahamäärä perustuu arvonalentumistestauksessa käyttöarvolaskelmiin. Näissä laskelmissa ennakoidut rahavirrat perustuvat johdon hyväksymiin taloudellisiin suunnitelmiin, jotka kattavat kolmen vuoden ajanjakson. Suunnitelmien tärkeimmät olettamukset ovat kokonaismarkkinoiden kasvu- ja kannattavuuskehitys, kauppapaikkaverkoston muutokset, tuote- ja palveluvalikoima, hinnoittelu sekä liiketoiminnan kustannusten kehitys. Keskeiset muuttujat arvonalentumistestauksessa ovat ennustejakson jälkeinen kasvuprosentti, diskonttokorko ja käyttökateprosentti. Olemme arvioineet merkittäviä johdon käyttämiä olettamia: • Olemme verranneet kasvu- ja kannattavuusolettamia historialliseen kehitykseen. • Olemme verranneet laskelmissa käytettyjä arvioita vahvistettuihin budjetteihin ja strategisiin suunnitelmiin. • Olemme verranneet käytettyjä diskonttokorkoja ulkopuolisista lähteistä saatuun tietoon. • Olemme testanneet arvonalentumistestauslaskelman laskentateknistä asianmukaisuutta. Olemme arvioineet myös arvonalentumistestauksesta annettuja liitetietoja.
Emoyhtiön tilinpäätöksen osalta ei ole sellaisia tilintarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja, joista olisi viestittävä kertomuksessamme. Emoyhtiön tilinpäätöksen osalta ei ole EU-asetuksen 537/2014 10. artiklan 2 c -kohdassa tarkoitettuja merkittäviä olennaisen virheellisyyden riskejä.

|  | 176

Tilinpäätöstä koskevat hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen laatimisesta siten, että konsernitilinpäätös
antaa oikean ja riittävän kuvan EU:ssa käyttöön hyväksyttyjen kansainvälisten IFRS-
tilinpäätösstandardien mukaisesti ja siten, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan
Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti ja
täyttää lakisääteiset vaatimukset. Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta
sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia tilinpäätöksen, jossa
ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä.
Hallitus ja toimitusjohtaja ovat tilinpäätöstä laatiessaan velvollisia arvioimaan emoyhtiön ja
konsernin kykyä jatkaa toimintaansa ja soveltuvissa tapauksissa esittämään seikat, jotka
liittyvät toiminnan jatkuvuuteen ja siihen, että tilinpäätös on laadittu toiminnan jatkuvuuteen
perustuen. Tilinpäätös laaditaan toiminnan jatkuvuuteen perustuen, paitsi jos emoyhtiö tai
konserni aiotaan purkaa tai toiminta lakkauttaa tai ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin
tehdä niin.
Tilintarkastajan velvollisuudet tilinpäätöksen tilintarkastuksessa
Tavoitteenamme on hankkia kohtuullinen varmuus siitä, onko tilinpäätöksessä
kokonaisuutena väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä, sekä
antaa tilintarkastuskertomus, joka sisältää lausuntomme. Kohtuullinen varmuus on korkea
varmuustaso, mutta se ei ole tae siitä, että olennainen virheellisyys aina havaitaan hyvän
tilintarkastustavan mukaisesti suoritettavassa tilintarkastuksessa. Virheellisyyksiä voi
aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden
yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita
käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Hyvän tilintarkastustavan mukaiseen tilintarkastukseen kuuluu, että käytämme ammatillista
harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat tilinpäätöksen
olennaisen virheellisyyden riskit, suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia
tilintarkastustoimenpiteitä ja hankimme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä
johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että
virheestä johtuva olennainen virheellisyys jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi
liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä, tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai
virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen valvonnan sivuuttamista.
• Muodostamme käsityksen tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta
pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset
tilintarkastustoimenpiteet mutta emme siinä tarkoituksessa, että pystyisimme antamaan
lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan tehokkuudesta.
• Arvioimme sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asianmukaisuutta sekä
johdon tekemien kirjanpidollisten arvioiden ja niistä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.
• Teemme johtopäätöksen siitä, onko hallituksen ja toimitusjohtajan ollut asianmukaista
laatia tilinpäätös perustuen oletukseen toiminnan jatkuvuudesta, ja teemme
hankkimamme tilintarkastusevidenssin perusteella johtopäätöksen siitä, esiintyykö
sellaista tapahtumiin tai olosuhteisiin liittyvää olennaista epävarmuutta, joka voi antaa
merkittävää aihetta epäillä emoyhtiön tai konsernin kykyä jatkaa toimintaansa. Jos
johtopäätöksemme on, että olennaista epävarmuutta esiintyy, meidän täytyy kiinnittää
tilintarkastuskertomuksessamme lukijan huomiota epävarmuutta koskeviin
tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin tai, jos epävarmuutta koskevat tiedot eivät ole
riittäviä, mukauttaa lausuntomme. Johtopäätöksemme perustuvat
tilintarkastuskertomuksen antamispäivään mennessä hankittuun tilintarkastusevidenssiin.
Vastaiset tapahtumat tai olosuhteet voivat kuitenkin johtaa siihen, ettei emoyhtiö tai
konserni pysty jatkamaan toimintaansa.
• Arvioimme tilinpäätöksen, kaikki tilinpäätöksessä esitettävät tiedot mukaan lukien, yleistä
esittämistapaa, rakennetta ja sisältöä ja sitä, kuvastaako tilinpäätös sen perustana olevia
liiketoimia ja tapahtumia siten, että se antaa oikean ja riittävän kuvan.
• Suunnittelemme ja suoritamme konsernin tilintarkastuksen hankkiaksemme
konsernitilinpäätöstä koskevan tilintarkastuslausunnon laatimisen perustaksi tarpeellisen
määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä konserniin kuuluvia yhteisöjä tai
liiketoimintayksikköjä koskevasta taloudellisesta informaatiosta. Vastaamme konsernin
tilintarkastuksen ohjauksesta, valvonnasta ja suorittamisesta. Vastaamme
tilintarkastuslausunnosta yksin.

|  | 177

Kommunikoimme hallintoelinten kanssa muun muassa tilintarkastuksen suunnitellusta
laajuudesta ja ajoituksesta sekä merkittävistä tilintarkastushavainnoista, mukaan lukien
mahdolliset sisäisen valvonnan merkittävät puutteellisuudet, jotka tunnistamme
tilintarkastuksen aikana.
Lisäksi annamme hallintoelimille vahvistuksen siitä, että olemme noudattaneet
riippumattomuutta koskevia relevantteja eettisiä vaatimuksia, ja kommunikoimme niiden
kanssa kaikista suhteista ja muista seikoista, joiden voi kohtuudella ajatella vaikuttavan
riippumattomuuteemme, ja soveltuvissa tapauksissa niihin liittyvistä varotoimista.
Päätämme, mitkä hallintoelinten kanssa kommunikoiduista seikoista olivat merkittävimpiä
tarkasteltavana olevan tilikauden tilintarkastuksessa ja näin ollen ovat tilintarkastuksen
kannalta keskeisiä. Kuvaamme kyseiset seikat tilintarkastuskertomuksessa, paitsi jos säädös
tai määräys estää kyseisen seikan julkistamisen tai kun äärimmäisen harvinaisissa tapauksissa
toteamme, ettei kyseisestä seikasta viestitä tilintarkastuskertomuksessa, koska siitä
aiheutuvien epäedullisten vaikutusten voisi kohtuudella odottaa olevan suuremmat kuin
tällaisesta viestinnästä koituva yleinen etu.
Muut raportointivelvoitteet
Tilintarkastustoimeksiantoa koskevat tiedot
Olemme toimineet yhtiökokouksen valitsemana tilintarkastajana 28.4.2020 alkaen
yhtäjaksoisesti 5 vuotta.
Muu informaatio
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat muusta informaatiosta. Muu informaatio käsittää
toimintakertomuksen ja vuosikertomukseen sisältyvän informaation, mutta se ei sisällä
tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa tilintarkastuskertomustamme. Olemme saaneet
toimintakertomuksen käyttöömme ennen tämän tilintarkastuskertomuksen antamispäivää, ja
odotamme saavamme vuosikertomuksen käyttöömme kyseisen päivän jälkeen.
Tilinpäätöstä koskeva lausuntomme ei kata muuta informaatiota.
Velvollisuutenamme on lukea edellä yksilöity muu informaatio tilinpäätöksen
tilintarkastuksen yhteydessä ja tätä tehdessämme arvioida, onko muu informaatio
olennaisesti ristiriidassa tilinpäätöksen tai tilintarkastusta suoritettaessa hankkimamme
tietämyksen kanssa tai vaikuttaako se muutoin olevan olennaisesti virheellistä.
Toimintakertomuksen osalta velvollisuutenamme on lisäksi arvioida, onko toimintakertomus
laadittu noudattaen siihen sovellettavia säännöksiä lukuun ottamatta niitä kestävyysselvitystä
koskevia tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja
kestävyysraportointistandardeissa.
Lausuntonamme esitämme, että toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat
yhdenmukaisia ja että toimintakertomus on laadittu toimintakertomuksen laatimiseen
sovellettavien säännösten mukaisesti. Lausuntomme ei kata niitä kestävyysselvitystä koskevia
tietoja, joista säädetään kirjanpitolain 7 luvussa ja kestävyysraportointistandardeissa.
Jos teemme ennen tilintarkastuskertomuksen antamispäivää käyttöömme saamaamme
muuhun informaatioon kohdistamamme työn perusteella johtopäätöksen, että kyseisessä
muussa informaatiossa on olennainen virheellisyys, meidän on raportoitava tästä seikasta.
Meillä ei ole tämän asian suhteen raportoitavaa.
Muut lausunnot
Puollamme tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätöksen vahvistamista. Hallituksen esitys taseen
osoittaman voiton käyttämisestä on osakeyhtiölain mukainen. Puollamme vastuuvapauden
myöntämistä emoyhtiön hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle tarkastamaltamme
tilikaudelta.
Helsingissä, 4. helmikuu ta 2025
Deloitte Oy
Tilintarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KHT

|  | 178

KESTÄVYYSSELVITYKSEN VARMENNUSKERTOMUS
Kesko Oyj:n yhtiökokoukselle
Olemme suorittaneet rajoitetun varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on
Kesko Oyj:n (0109862-8) toimintakertomukseen sisältyvä kirjanpitolain 7 luvun mukainen
konsernikestävyysraportti (”kestävyysselvitys”) tilikaudelta 1.1.-31.12.2024.
Lausunto
Suorittamiemme toimenpiteiden ja hankkimamme evidenssin perusteella tietoomme ei ole
tullut seikkaa, joka antaisi meille syyn uskoa, että kestävyysselvityksessä ei ole kaikilta
olennaisilta osiltaan noudatettu
• kirjanpitolain 7 luvussa säädettyjä vaatimuksia ja kestävyysraportointistandardeja (ESRS);
• kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088
muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852
artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia (EU-taksonomia).
Edellä kohta 1 käsittää myös prosessin, jolla Kesko Oyj on yksilöinyt tiedot
kestävyysraportointistandardien mukaista raportoimista varten (kaksinkertainen
olennaisuusanalyysi), sekä tietojen merkitsemisen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla
tavalla.
Lausuntomme ei kata kirjanpitolain 7 luvun 22 § 1 mom. 2 kohdan mukaista
kestävyysselvityksen merkitsemistä digitaalisilla XBRL-kestävyystunnisteilla, koska
kestävyysraportointiyritysten ei ole ollut mahdollista noudattaa kyseistä säännöstä ESEF-
asetuksen tai muun Euroopan unionin lainsäädännön puuttumisen vuoksi.
Lausunnon perustelut
Olemme suorittaneet kestävyysselvityksen varmentamisen rajoitetun varmuuden antavana
toimeksiantona noudattaen Suomessa noudatettavaa hyvää varmennustapaa ja
kansainvälistä varmennustoimeksiantostandardia ISAE 3000 (uudistettu) ”Muut
varmennustoimeksiannot kuin mennyttä aikaa koskevaan taloudelliseen informaatioon
kohdistuva tilintarkastus tai yleisluontoinen tarkastus”.
Tämän standardin mukaisia velvollisuuksiamme kuvataan tarkemmin kohdassa
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa evidenssiä.
Muu seikka
Haluamme kiinnittää huomiota siihen, että Kesko Oyj:n kirjanpitolain 7 luvun mukainen
konsernikestävyysraportti (”kestävyysselvitys”) on laadittu ja varmennettu ensimmäistä
kertaa tilikaudelta 1.1.-31.12.2024.
Lausuntomme ei kata kestävyysselvityksessä esitettyjä vertailutietoja. Lausuntoamme ei ole
mukautettu tämän seikan osalta.
Konsernikestävyystarkastajan riippumattomuus ja laadunhallinta
Olemme riippumattomia emoyhtiöstä ja konserniyrityksistä niiden Suomessa noudatettavien
eettisten vaatimusten mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme
täyttäneet muut näiden vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Konsernikestävyystarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka
mukaan kestävyystarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä

|  | 179

toiminnassa laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten
standardien sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten
noudattamista koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Hallituksen ja toimitusjohtajan velvollisuudet
Kesko Oyj:n hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat:
• kestävyysselvityksestä sekä sen laatimisesta ja esittämisestä kirjanpitolain 7 luvussa
säädetyn mukaisesti, mukaan lukien kestävyysraportointistandardeissa määritelty
prosessi, jolla on yksilöity tiedot kestävyysraportointistandardien mukaista raportointia
varten ja tietojen merkitseminen kirjanpitolain 7 luvun 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla, sekä
• siitä, että kestävyysselvityksessä on noudatettu kestävää sijoittamista helpottavasta
kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 artiklassa 8 säädettyjä vaatimuksia;
• sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat tarpeelliseksi voidakseen laatia
kestävyysselvityksen, jossa ei ole väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä.
Luontaiset rajoitukset kestävyysselvityksen laatimisessa
Kestävyysselvityksen laatiminen edellyttää yhtiöltä olennaisuusarviointia relevanttien
raportoitavien seikkojen tunnistamiseksi. Tähän sisältyy merkittävästi johdon harkintaa ja
valintoja. Kestävyysraportoinnille on myös luonteenomaista, että tämäntyyppisten tietojen
raportointiin liittyy estimaatteja ja olettamuksia, sekä mittaus- ja arviointiepävarmuutta.
Lisäksi raportoidessaan tulevaisuuteen suuntautuvia tietoja yhtiön on esitettävä mahdollisia
tulevaisuuden tapahtumia koskevat oletukset, ja kerrottava yhtiön mahdollisista tulevista
toimista näihin tapahtumiin liittyen. Todellinen lopputulos saattaa olla erilainen, koska
ennustetut tapahtumat eivät aina toteudu odotetulla tavalla.
Konsernikestävyystarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutemme on suorittaa varmennustoimeksianto saadaksemme rajoitetun varmuuden
siitä, onko kestävyysselvityksessä väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvaa olennaista
virheellisyyttä, sekä antaa rajoitetun varmuuden antava varmennuskertomus, joka sisältää
lausuntomme. Virheellisyyksiä voi aiheutua väärinkäytöksestä tai virheestä, ja niiden
katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa
vaikuttavan päätöksiin, joita käyttäjät tekevät kestävyysselvityksen perusteella.
Kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 (uudistettu) noudattamiseen
kuuluu, että käytämme ammatillista harkintaa ja säilytämme ammatillisen skeptisyyden koko
toimeksiannon ajan. Lisäksi:
• Tunnistamme ja arvioimme väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvat kestävyysselvityksen
olennaisen virheellisyyden riskit, ja muodostamme käsityksen toimeksiannon kannalta
relevantista sisäisestä valvonnasta pystyäksemme suunnittelemaan olosuhteisiin nähden
asianmukaiset varmennustoimenpiteet, mutta emme siinä tarkoituksessa, että
pystyisimme antamaan lausunnon emoyhtiön tai konsernin sisäisen valvonnan
tehokkuudesta.
• Suunnittelemme ja suoritamme näihin riskeihin vastaavia varmennustoimenpiteitä
hankkiaksemme lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa
evidenssiä. Riski siitä, että väärinkäytöksestä johtuva olennainen virheellisyys jää
havaitsematta, on suurempi kuin riski siitä, että virheestä johtuva olennainen virheellisyys
jää havaitsematta, sillä väärinkäytökseen voi liittyä yhteistoimintaa, väärentämistä,
tietojen tahallista esittämättä jättämistä tai virheellisten tietojen esittämistä taikka sisäisen
valvonnan sivuuttamista.
Kuvaus suoritetuista toimenpiteistä
Rajoitetun varmuuden antavassa toimeksiannossa suoritettavat toimenpiteet poikkeavat
luonteeltaan ja ajoitukseltaan kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon toimenpiteistä,
ja ovat niitä suppeampia. Valittavien varmennustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus
perustuvat ammatilliseen harkintaan sisältäen arvioinnin väärinkäytöksestä tai virheestä
johtuvasta olennaisen virheellisyyden riskistä. Tämän vuoksi rajoitetun varmuuden antavassa
toimeksiannossa saatava varmuuden taso on huomattavasti alempi kuin varmuus, joka
saataisiin suorittamalla kohtuullisen varmuuden antava toimeksianto.

|  | 180

Toimenpiteemme sisälsivät mm. seuraavaa:
• Haastattelimme yrityksen johtoa sekä kestävyysselvityksen sisältämien tietojen
keräämisestä ja raportoinnista vastaavia henkilöitä konsernitasolla ja tytäryhtiöissä, sekä
organisaation eri tasoilla ja liiketoiminta-alueilla.
• Hankimme haastatteluilla käsityksen yrityksen kestävyysraportointiprosessista, sisäisistä
kontrolleista sekä tietojärjestelmistä kestävyysraportointiprosessiin liittyen.
• Perehdyimme yhtiön laatimaan taustadokumentaatioon ja asiakirjoihin soveltuvin osin, ja
arvioimme, tukevatko ne kestävyysselvitykseen sisältyvää informaatiota.
• Kaksinkertaisen olennaisuusarvioinnin prosessin osalta arvioimme yrityksen suorittaman
prosessin toteuttamista suhteessa ESRS-standardien vaatimuksiin, sekä sitä, että
kaksoisolennaisuusarvioinnista annetut tiedot ovat ESRS-standardien mukaisia.
• Arvioimme, täyttääkö kestävyysselvitys olennaisia kestävyysteemoja koskevat ESRS-
standardien vaatimukset olennaisilta osin.
• EU-taksonomiatietojen osalta hankimme käsityksen prosessista, joilla yritys on määritellyt
taksonomiakelpoiset ja taksonomian mukaiset taloudelliset toiminnot, sekä arvioimme
näistä annettujen tietojen säännöstenmukaisuutta.
Helsingissä, 4. helmikuu ta 2025
Deloitte Oy
Kestävyystarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KRT

|  | 181

RIIPPUMATTOMAN TILINTARKASTAJAN RAPORTTI KESKO
OYJ:N ESEF-TILINPÄÄTÖKSESTÄ
Kesko Oyj:n hallitukselle
Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon, jonka kohteena on
Kesko Oyj:n (y-tunnus 0109862-8) komission teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu
tilinpäätös (743700OX6HSVMCAHPB95-2024-12-31-fi.zip) tilikaudelta 1.1.-31.12.2024.
Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat yhtiön toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen (ESEF-
tilinpäätös) laatimisesta siten, että ne täyttävät komission teknisen sääntelystandardin
vaatimukset. Tähän vastuuseen kuuluu
• laatia ESEF-tilinpäätös XHTML-muodossa ESEF RTS artiklan 3 mukaisesti
• merkitä ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätöksen päälaskelmat, liitetiedot ja
yhtiön tunnistetiedot iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin artiklan 4
mukaisesti sekä
• varmistaa ESEF-tilinpäätöksen ja tilintarkastetun tilinpäätöksen keskinäinen
yhdenmukaisuus.
Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat myös sellaisesta sisäisestä valvonnasta, jonka ne katsovat
tarpeelliseksi voidakseen laatia ESEF-tilinpäätöksen ESEF RTS:n vaatimusten mukaisesti.
Tilintarkastajan riippumattomuus ja laadunvalvonta
Olemme riippumattomia yhtiöstä niiden Suomessa noudatettavien eettisten vaatimusten
mukaisesti, jotka koskevat suorittamaamme toimeksiantoa ja olemme täyttäneet muut näiden
vaatimusten mukaiset eettiset velvollisuutemme.
Tilintarkastaja soveltaa kansainvälistä laadunhallintastandardia ISQM 1, jonka mukaan
tilintarkastusyhteisön on suunniteltava, otettava käyttöön ja pidettävä toiminnassa
laadunhallintajärjestelmä, mukaan lukien eettisten vaatimusten, ammatillisten standardien
sekä sovellettavien säädöksiin ja määräyksiin perustuvien vaatimusten noudattamista
koskevat toimintaperiaatteet tai menettelytavat.
Tilintarkastajan velvollisuudet
Velvollisuutenamme on arvopaperimarkkinalain 7:8 § mukaisesti varmentaa komission
teknisen sääntelystandardin mukaisesti laadittu tilinpäätös. Annamme lausunnon siitä, onko
ESEF-tilinpäätökseen sisältyvä konsernitilinpäätös merkitty olennaisilta osin komission
teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti.
Velvollisuutenamme on ilmoittaa lausunnossamme, missä laajuudessa varmennus on
suoritettu. Olemme suorittaneet kohtuullisen varmuuden antavan toimeksiannon
kansainvälisen varmennustoimeksiantostandardin ISAE 3000 mukaisesti.
Tarkastukseen kuuluu toimenpiteitä evidenssin hankkimiseksi siitä,
• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen päälaskelmat olennaisilta osin
merkitty iXBRL-merkein komission teknisen sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten
mukaisesti

|  | 182

• onko ESEF-tilinpäätökseen sisältyvät konsernitilinpäätöksen liitetiedot ja yhtiön
tunnistetiedot olennaisilta osin merkitty iXBRL-merkein komission teknisen
sääntelystandardin 4 artiklan vaatimusten mukaisesti, ja
• ovatko ESEF-tilinpäätös ja tilintarkastettu tilinpäätös keskenään yhdenmukaisia.
Valittujen tarkastustoimenpiteiden luonne, ajoitus ja laajuus riippuu tilintarkastajan
harkinnasta. Tähän sisältyy sen riskin arvioiminen, onko virheestä tai väärinkäytöksestä
johtuvaa olennaista poikkeamaa komission teknisen sääntelystandardin vaatimuksista.
Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän
tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä.
Lausunto
Arvopaperimarkkinalain 7 luvun 8 §:n mukaisena lausuntona esitämme, että Kesko Oyj:n
ESEF-tilinpäätökseen (743700OX6HSVMCAHPB95-2024-12-31-fi.zip) sisältyvät
konsernitilinpäätöksen päälaskelmat sekä liitetiedot ja yhtiön tunnistetiedot tilikaudelta
1.1.-31.12.2024 on olennaisilta osin merkitty komission teknisen sääntelystandardin
vaatimusten mukaisesti.
Lausuntomme Kesko Oyj:n konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta tilikaudelta
1.1.-31.12.2024 on annettu tilintarkastuskertomuksellamme 4.2.2025. Tällä raportilla emme
anna konsernitilinpäätöksen tilintarkastuksesta lausuntoa tai muuta varmennusjohtopäätöstä.
Helsingissä 4. päivänä helmikuu ta 2025
Deloitte Oy
Tilintarkastusyhteisö
Jukka Vattulainen
KHT